252 
till bohusländska och halländska lokaler visar, att han ej 
hit fort den af gammalt kända öländska formen, hvarom 
uppgifter alldeles saknas. Hans öländska G. baltica och 
G. baltica X distans höra nämligen icke hit. 
Efter denna framställning af de växlande öden, som 
växten inom vär svenska botaniska litteratur fätt genomgä, 
vill jag i korthet nämna nägra exempel pä, hunt den utländ- 
ska litteraturen förhällit sig tili växten eller rättare till dess 
namn. Som jag ofvan nämnt, har jag icke i Riksmuseets 
eller i Lunds Botan. Museums samlingar lyekats finna nägot 
utländskt exemplar, som kan tydas säsom identiskt med 
A. suecica. 
Reichenbach skrifver i sin »Flora Germanica » (1830 
— 32) under Glyceria festucœjormis (som angifves endast frän 
Medelhafstrakten) : »Hue minime Gl. capillaris Wahlb. quod 
putarunt cl. M. et K. auctor autem illius in herbario meo 
correxit. — Längre ned under Gl. distans heter det: Variât 
tenuior: G. capillaris Wahlb. — I densammes Agrosto- 
graphia Germanica (Icônes, 1834) afbildas under N:o 1610 
ett ex. af » Glyceria capillaris Wahlb.» med anmärkningen: 
»Das Exemplar sonderte Herr Prof. Wahlberg in meinem 
Herbario von Glj r c. festucæformis und bestätigte dessen 
Bestimmung.» Exemplaret är ungt, vippan ännu ej utvuxen 
ur slidan, nägon ständare ej afbüdad och afbildningen öfver- 
hufvud svàr att identifiera. A. suecica synes det knappast 
kunna vara; snarast är det väl en ung Gl. festucæformis 
eller en hybrid mellan denna och nâgon annan art frân 
dess utbredningsomräde. 
K. Richter upptager i »Plantæ Europææ» (1890) Mo- 
linia capillaris Hartm. ed. 1 som synonym till Atropis di- 
stans , medan Festuca capillaris Lil jebl. fl. suec. ed. 2 sättes 
som synonym till Atropis festucæformis (Host) Richter; 
detta senare oaktadt växtens utbredningsomräde begränsas 
till Regio mediterranea.» 
I Ascherson & Graebner: »Synopsis der Mitteleur. 
Flora» är Festuca capillaris Liljebl. satt som synonym tili 
