13 
än dessa och i likhet med vanliga epidermisceller förbundna 
med granncellerna medelst fortan dning (fig. 2 C). *) 
En särskild redogörelse förtjenar ascidieskaftens ana- 
tomi. Under den smâcelliga epidermis befinner sig ett hy- 
poderma af grundparenkymatiskt Ursprung, hvars smä, 
med hudväfnadens öfverensstämmande celler hafva de tan- 
gentiala väggarne och särskildt de i kontakten med epider- 
mis befintliga hörnen kollenkymatiskt förtjockade. I öfrigt 
utgöres grundväfnaden af sparsamt klorofyllförande, men 
tili sina dimensioner temligen betydande celler med poly- 
gonal, isodiametrisk utbildning. Mot midten af tvärsnittet 
aftager storleken äter hos cellerna, hvilka omsluta ett cen- 
trait, kollateralt kärlknippe. Oftast förefanns dock här mer 
än en kärlsträng, i hvilket fall ascidieskaftet icke hade en 
radiär byggnad, utan var stärkt tillplattadt och af nästan 
fascierad habitus. Kärlknippena, soin i fiera fall visade ten- 
dens att basalt med hvarandra sammansmälta, i andra fall 
emellertid förblefvo skilda frän hvarandra, lägo här in- 
bäddade i ett mera likformigt grundparenkym. Säsom redan 
i det föregäende anförts, försvinna elementen i kärlsträn- 
garne basalt utan att anatomiskt ansluta sig tili primärbla- 
dets nervsträngar. 
Kanske ännu mera afvikande frän den normala ge- 
staltningen visade sig de laterala exkrescensvallarne. Til ' 
sin anatomiska Struktur erinra dessa i hög grad om emer- 
gensartade bildningar pä blad af Aristolochia Sipho Liier., 
hvilka beskrifvits af Magnus, och som af honom anato- 
miskt pä följande sätt karakteriseras : » .... Der Querschnitt 
zeigt, dass hier zwar die Zellen ebenso, wie in den anderen 
Blatttheilen angelegt werden, dass sie aber klein bleiben, 
1 ) I den literatur öfver klyföppning'ar, som jag varit i till- 
fälle att genomgä, har jag icke funnit nägot omnämnande om 
dylika öfvergängsbildningar. I Czechs arbete anföras fiera fall 
af abnorma stomaceller, men intet, som varit identiskt med det 
här föreliggande. — Czech, K. Ueber die Functionen der Sto- 
mata. (Botanische Zeitung. Siebenundzwanzigster Jahrgang. Leip- 
zig 1869. pp. 801, 817.) p. 822. 
