37 
droppspetsliknande bildnmgarne â bladen, sà künde jag' 
öfvertyga mig om, att dessa verkligen {ungerade som dropp- 
spetsar. Deras betydelse som vattenafledare stegrades i icke 
ringa grad genom den beklädnad af apikalt riktade har, 
som här förefanns. Sâsom ocksä lät sig pävisa, äro bladen 
hos Helianthus auuuus lätt vätbara. Afskärande af Hagel- 
len medförde här en icke obetydlig nedsättning af den 
hastighet, hvarmed bladet efter begjutning med vatten äter 
blef torrt 1 ). Dessa bladspetsar stodo heller icke rakt ut i 
horisontal riktning, utan krökte sig i bagar nedat. Att 
droppspetsens betydelse i detta fall kan spela en afsevärd 
roll i nutritivt hänseende, framgär deraf, att individet var 
dvergartadt och bladen säväl absolut som relativt vjbro 
temligen smä. Under sâdana förhällanden torde heit säkert 
en ytförstoring genom enativa utväxter, liksom ock en snabb 
torrläggning af bladet efter regn under medverkan af dropp 
spetsen icke vara utan sin stora betydelse. 
Lund, botaniska institutionen den 15 november 1908. 
Förklaring tili figurerna i texten. 
Fig. 1 . Lappa minor. Blad med epifylla ascidier. 
Fig. 2. Lappa minor. 
A. Segment af bladskifvan, representerande ett interkostal- 
fält. Den area, öfver hvilken de tili den öfre laminära väfnadsla- 
mellens uppbristning ledande spänningarne tänkas hafva sträekt sig, 
har för tydlighetens skull blifvit antydd medelst prickning. Midten 
af densamma intages af en grupp ascidier, hvilkas skaft ett liingre 
stycke vuxit samnian med bladskifvan, bildande en median exkres- 
censvall. Den delvis dubbelt konturerade gränsen för det prickade 
faltet antyder de laterala exkrescensvallarne. 
B. Diagrammatisk bild af ställningsförhällandet i en blad- 
vecksknopp. Figuren skematisk, emedan bladens veckning i knopp- 
läget icke blifvit angifven. 
C. Epidermis Iran undersidan af en ascidielamina med ab- 
norm stomacell. — System Hartnack, okular 3, objektiv 7. 
D. Tvärsnitt genom ascidielamina med snedstälda palissad- 
celler. Dâ cellerna i svampparenkymet blott skizzerats, kan bilden 
i fräga om dessa icke göra ansprak pà noggrannhet i detalj. — 
System Hartnack, okular 3, objektiv 7. 
1 ). Jemför: Stahl, E. Regenfall und Blattgestalt. Ein Bei- 
trag zur Pflanzenbiologie. (Annales du jardin botanique de Bui- 
tenzorg. Volume XI. Leide 1893. p. 98.) 
