43 
— Medelpad. Selànger socken, Silje och Sättnaän (Ahrling. 
Tiselius, Holm m. fl.); Pinnrâ (K. Gredin enl.J. Tim an- 
der); vid Indalsälfven (Hartmans flora ed. IX och följ.). 
— Jämtland. Ragunda (D. Strömholm). — Gästrikland. 
Uppgiften att Miilgediinn sibiricum anträffats i Gästrikland: 
Järbo, Lenasâsen (S. Svedberg enl. P. W. Wi ström) beror 
utan tvifvel pä ett misstag. 
Norge. Mâlseleven dstr. Nedre-ßygden: Guldhav (? 
Lund: »Guldhod, 1841.) Lerbækmo ved landeveien (1883). 
Olsborg som ukrud i ageren (1873). Fredriksberg ved elven 
(1862). längs landeveien mellem Fredriksberg og Bakkehaug 
spredt hist og her (1873). Bakkehaug pä den nærliggende 
haug i mængde 1879 ogsâ i 1860, og i dalen bag hangen-. 
Lovhaug ved landeveien 1879. Kirkesdalen: Kirkesnes <1862 
som ukrud i bj'gager (1875). — Skjervo-Kvænangen dstr. 
Reisendalen: Nyholmen i olderskov blandt Ri/b/is idœus. 
Calamagrostis phragmitoides, Stellaria nemorwn, Polysti- 
chum spinulosum (A. Blytt). — Loppen-Alten distr. Alten: 
längs Altenelvens ostre bred mellem mundingen och Raipas 
(M. N. Bytt i 1841, Norman i 1852 og i 60 ärene). Tverel- 
ven i den nedre del af dalen (60 ärene). — Tanens dstr. 
Tanaelven (Deinboll, N. Lund) fra Rassajokka ned til Övre 
och Nedre Fingervandet og ved Övre Seida (Chr. Som- 
merfeit). — Indre Finmarken. Karasjok. Karasjokka: nes- 
sene mellem elvens munding fleresteds, t. eks. pä Holgan- 
jarga og Javratsjmuottenjarga, stedse pä nessenes nedre 
ende pä de yngste alluvier, som bagevjen ärlig afsætter. i 
1874 spontant plantet pä et af nessene; nogle steder ovenfor 
Karasjok by, säledes ved Guoikjavre, c. 10 km. ovenfor 
Reskinjarga, hvor den voksede pâ en jordgamme (1870). — 
Fællesdistr. ved Pasvigelven (Deinboll). 
Finland. Karelia austr. : Kirvus sn. — Isthmus kare- 
licus: mängenstädes pä stränder. — Tavastia austr.: Hollola 
och Sysmä socknar. — Savonia austr.: Sääminki, Rauta- 
salmi, Taipalsaari och Kerimäki socknar. — Karelia ladog.: 
Sordavala, Valamo m. fl. stallen. — Karelia olonets.: lier- 
