106 
namn än sâsom vingar o. dyl., t. ex. kölar. ribbor och 
kammar (jîr. carinatus, tabulatus, cristatus o. s. v.!). 
Knippe är en blomställningskategori, oeh termen bör 
därför ej af botanister och lärare användas i st. i. knippa; 
sâledes ej rotknippe, stândarknippe, >> bladknippe o. dyl. 
Skärmblad är sprâkligt sedt ett nomen horrendum . 
Dess uppkomst synes vara följande: under 1700-talet använ- 
des ordet skärm (plur. fiera skärm eller skärmar); i bör- 
jan af 1800-talet förbättrades detta tili blomskärm plur. 
-an, hvilket ju ej var nàgon väsentlig förändring; men se- 
nare hopsattes ett nytt ord, skärmblad , vid hvilket det 
numera är oss mycket svàrt att fästa en rimlig betydelse 
(frân vare sig härledningen eller förrättningen), ty vi màste 
antingen antaga, att däri ingär ordet en skärm, hvilket är 
oss obegripligt, eller ock ett obefintligt verb skärma . Däre- 
mot är stödjeblad (af verbet stödja; ej stödblad i bildadt 
enligt spräkets regier och tillika begripligt. 
Bladstjälk (i st. f. bladskafl) smyger sig in frân det 
danska Bladstilk . Yi hoppas, att ingen botanist skall üfver- 
gifva den rena svenska terminologien och benytta sig af 
danismer; men man kan förutse, att det, äfven i sä tydliga 
fall som detta, förestär en oaflâtlig kamp mot okunnigheten 
slarfvet och liknöjdheten i den s. k. »populära litteraturen. 
Särskildt för undervisningens skull kan man ej vara 
nog försiktig och omtänk.sam, ty öfverallt Iura missförständ. 
Hvem skulle tro, att växtämne behöfver förklaras mer än 
en enda gäng för ett auditorium? Men dä man börjar tala 
om näringsämne, köttämne, ostämne o. d.. tager man ämne 
i en annan betydelse. Det vore därför önskligt och tillika 
lätt gjordt att ändra det missledande ordet och göra skill- 
nad mellan växtanlag (fröets växtämne \ och växtämne 
(i motsats tili djurämnen m. m.). 
En sâ obetydlig reformering, som den vi här förorda, 
behöfver ingen reformator; den bör kunna gä af sig själf. 
Om terminologien bür korrigerad, förtydligad och rensad. 
skall detta tillföra botaniken mera anseende, fiera anhängare 
