132 
19. B. al pest ris. 1 eller nüra fjällens björkregion. 
Lappl.. Xorrb., Jemtl., Herj. Xorge: Helgeland; Dovre; 
Foldal; Tronfjeld; \ 'alders; nära Trondhjem. 
\'ar. rhombifolia. Xorge, Dovre. 
Yar. ctmeifolia. Xorge: Vadsü och Syd-Varanger. 
20. B. al pina. Herjeäd. — Xorge: Dovre och 
Skaadal. 
21. B. pallescens. Jemtl., Lappl. — Xorge: Dovre. i 
îjellens björkregion, sparsamt; Rendalen; Saltdalen; Fin- 
mark en. 
22. B. humilis. Har îunnits vild i Smâland; odlad i 
Upl., Söderm. och Blekinge. 
Slutanmär kiting. 
Det har ej undgâtt min uppmärksamhet, att samma 
samlares exemplar frân samma lokal belinna sig i liera af 
ofvannämnda samlingar men af mig blifvit hänförda till 
olika arter eller varieteter. Dâ jag icke varit i tillfälle att 
jemföra dessa exemplar, sont dock kunna samtidigt vara 
tagna pâ olika träd eller buskar, kan jag ej afgôra, om 
mina bestâmningar varit delvis oriktiga i dessa fall. 
P. S. I Englers Das Pflanzenreich har Hub. Winkler 
1904 utgifvit en monograli öfver Betula, som jag nyligen fàtt 
se. Deri upptages B. pubescens Ehrh. med synonymerna 
B. odorata Bechst. och B. glutinosa Wahr, samt variete- 
terna carpathica Waldst. et Kit. och tortuosa Ledeb.; den 
senare säsom synonym med B. odorata *alpigena Blytt. 
B. oycowiensis anses som var. af B. verrucosa. B. 
virgultosa kallas B. urticifolia Spach) Regel. 
Sàsom bastarder af B. nana och B. pubescens anses: 
B. intermedia Thomas., B. alpestris Fries, B. subalpina och 
B. pallescens Larsson. B. glutinosa var. pseudo-alpestris 
Björnström. 
B. pubescens och ß. nana uppgifvas sakna glandler . 
Upsala 2 april 1909. 
