148 
ämnets förändring i yttre form hos lönnen, d;ï det utbildas 
tili frukt. Och detta är ju nägot heit annat än bildnings- 
afvikelse. 
Att spräkmän använda bildning i den betydelse. 
Lindman vill fränkänna ordet. framgâr t. ex. af F. Schul- 
thess’ Svensk-franska ordbok. tili hvilken jag tilläter mig 
ett hänvisa läsaren. I Wid marks Tysk-svenska ordbok 
öfversättes ocksä Bildung med bland annat skapnad, ge- 
stalt. form, figur, bildning. (Die Bildung des Gesichtes: 
ansiktsbildningen . I Cav allin s bekanta Svensk-latinska 
ordbok ätergifves bildning ss. beskaffenhet med figura, 
gestalt däremot med forma \ inom parentes tilläggas pä 
senare stället: figura är mera bildning, daning i enskild- 
heterna . Denna ai en framstâende lexikograf gjorda di- 
stinktion torde ocksä vara berättigad. Tillämpad pä nu 
föreliggande fall, är den synnerligen betecknande för upp- 
hofsmannen tili termen gestaltändring och den forsknings- 
metod, han med förkärlek använder. 
Xu förhäller det sig sä, att bildningsafvikelser inga- 
lunda alltid influera pä gestalten. Om det t. ex. i blomman 
hos Fragaria vesca finns 21 ständare eller endast 19, sä 
har man att göra med bildningsafvikelser. men man torde 
svärligen kunna pästä, att dessa blommor hafva fâtt en 
annan gestalt än de, som äro försedda med 20 ständare. 
Icke heller lär nägon kunna af hasselnötens yttre form 
sluta sig tili, om hon innehäller tvä fron eller, som vanligt, 
blott ett. Talrika exempel af samma art skulle med lätthet 
kunna andragas. Redan af dessa skäl finner jag mig oför- 
hindrad att tortfarande som första sammansättningsled an- 
vända bildning, äfven om detta sä skarpt, som nu skett. 
fördömes af Lindman. Dä man talar om bildningsafvikel- 
ser. fäster man dessutom ofta afseende icke blott vid af- 
vikelserna i daningen af enskildheterna , utan äfven. med- 
vetet eller omedvetet. vid olikheterna i utvecklingsgängen 
(vid das Bilden», säväl som vid das dadurch Erzeugte ; 
jfr. Sanders, Handwörterbuch der deutschen Sprache . 
