174 
lietum -obsairans och T. glaitcimim. Frân den förra är den 
"kild genom tjockare holkar med bredare, mera bredt hinn- 
kantade uppätriktade tiäll med smärre och brunare hornut- 
-kott. de mörkare korgarna och de hlekare röda frukterna. 
frân den senare genom mindre glaucescenta, mörkare blad, 
uppätriktade ei utstäende fjäll. mörkare mera radierande 
kor gar samt pä längt nur ej sä lysande frukter. Med T. margi- 
natum har den ibland en viss likhet, men denna är lätt skild 
genom sina röda bladskaft, liusare blomfärg och trän fler- 
talet individ af T. Umbatum genom saknaden af pollen. 
I allmänhet är pollen utbildadt. ehuru det ej alltid 
framträder ur ständarröret. Enstaka individ synas likväl 
alldeles sakna detsamma eller förekommer det blott säsom 
enstaka pollenkorn. Dock synes ei differentieringen hafva 
gätt sä längt som hos T. latum, hos hvilken äfven andra 
karaktärer ätskilia de bäda formema. 
T. lætiforme n. sp. 
Folia pallide viridia glabra, petiolis sat angustis ± 
alatis cum nervo mediano pallidis v. basi leviter coloratis), 
lobis mediocriter longis deltoideis ± retlexis — subpatentibus 
in superiore margine ± denticulatis acutis v. obtusiuculis, 
interlobiis nullis v. brevibus denticulatis, lobo terminali ± 
hastato-triangulari. lobulo apicali sæpe angusto ± lineari. 
Scapi plures. pallidi v. superne dilute cupreo-colorati. 
glabri v. apicem versus ± araneosi, folia vulgo æquantes. 
lnvolucrum breve pallidum c. 12 mm. longum. squa- 
mis exterioribus erecto-patentibus v. laxe adpressis longis, 
inferioribus anguste ovato-lanceolatis. superioribus lanceo- 
lato-linearibus linearibus.ecallosis v. paucis breve callosis 
— comiculatis), db marginatis, apicem versus etiam ad latera 
± roseocoloratis. interioribus linearibus, apice sæpe dilute 
roseis. vulgo ecallosis. 
Calathium 30-35 mm. latum, sat radians, læte luteum. 
Ligitlæ marginales subtus stria rubroviolacea notatæ. 
Anther æ polline repletæ. 
