250 
Kronbladens heia längd i utpressadt tillständ hos p. 
12—13,5 mm.; hos M. 7 — 9 mm. 
Kronbladens största bredd hos p. 7—9 mm.; hos M. 
(3—) 3,5— 4,5 mm. 
Förhällande mellan längd och bredd hos kronbladen 
ungefär 1 ,s hos p., men 2 hos M. Skifvans form är hos den 
förra arten bredt omvändt äggrund med största bredden 
längt ofvanför midten; hos den senare mer rektangulärt 
elliptisk med största bredden i allmänhet förlagd vid midten. 
Längden af de yttre ständarna (jämte knapp) hos p. 
4 — 6 mm.; hos M. 2,5 — 3 mm. 
Längden af de inre ständarna hos p. 7 — 9 mm.; hos 
M. 4—5 mm. 
Sàsom häraf svnes, är Variationen för hvardera arten 
pä denna ständort ej särdeles betydande och i alla händel 
ser ej större hos C. Matthioli än hos C. pratensis. Vidare 
framgär det af dessa siffror, att minimivärdena för sist- 
nämnda art och maximivärdena för den förra i allmänhet 
hällas väl ätskilda. Det sagda gäller lika väl om exemplar 
Iran de öfriga gotländska lokalerna. Nägra mellanformer 
existera säledes ej här. Jag har nägot omständligt och 
genom siffror sökt fastslâ riktigheten af detta pästäende af 
det skäl, att säväl Neilreich som Schulz uppgifva, att 
arterna genom mellanformer öfvergä i hvarandra. Enligt 
den förre skulle C. Matthioli, dä den kommer tili »sumplige 
wasserreiche Niederungen», öfvergä i C. pratensis. Detta 
är visserligen ei fallet pä Gotland; men C. Matthioli har ej 
heller päträffats i kärr eller diken, hvarest vatten stannar 
heia sommaren. Det är för öfrigt ondt om sädana ständ- 
orter pä Gotland. 
Schulz (anf. arb. p. 532) Säger däremot, att C. Matt- 
hioli är förhärskandc i södra Europa, men att den normt 
smâningom öfvergär i C. pratensis. Han synes emellertid 
ej känna den förra artens förekomst i Danmark och pä 
Gotland. Säsom af det föregäende framgär, är hans ytt- 
rande, hvad gotländska formen beträffar, sä längt ifrän 
