283 
af Gäfie: i en mossig barrblandskog â blockrik morän, 
stadd i öfvergäng till ren mossig granskog, samt i en grund, 
utdikad mt T r med frodig gräsväxt aï Air a cæspitosa, Agro- 
stis vulgaris o. s. v. 
label! II. 
Äng' â dikad myr 
Mossig' barrblandskog 
Datum 
d. 20 sept. 1907 
d. 20 sept. 1907 
Lufttemperatur 
1 m öfver marken 
13,5 
13,8 
Temp, pâ 
1 dms djup 
9,5 
10,3 
pâ 
3 dms djup 
8,8 
8,5 
Markens temperatur i säväl skog och äng som lund- 
dälden följer noga lufttemperaturens växlingar, dock, sâsom 
ses â tabellen, med mÿcket olika hastighet. Temperaturen 
i markytan samt pâ 1,2 och 3 dms djup under denna är 
nämligen tydligt lägre i lunddälden än i skog och äng; pâ 
5 dms djup äro förhällandena däremot likartade i bäde 
lunddälden och ängen. I lunddäldens myllbotten rädde vid 
observationstillfällena det egendomliga förhällandet rum, att 
termometern visade ungefär samma temperatur pâ 1 och 5 
dms djup under markytan. Anledningen härtill torde vara, 
dels att mylltäckets uppvärmning och äfkylning förlöpa 
väsentligt längsammare än ängens och tallskogens 1er- resp. 
grusbotten, dels att värmeutjämningarna i lunddäldens myll- 
botten försiggä i längt saktare tempo. Af undersökningarna 
synes sâledes ïramgâ, att frodigare lunddälder med mäktigt 
mylltäcke utmärkas af jämnare marktemperatur än skogs- 
och ängsmark. 
Lunddälden efter Stenbäcken. 
Lunddälden efter Stenbäekens nedersta lopp liknar i 
allt väsentligt den ofvan beskrifna frän Tolffors. Bäcken är 
