30b 
och hack vis i täta, rena bestànd; den synes därför icke hafva 
nämnvärdt utbredt sig (omgifningen är äker som ofta bearbe- 
tas). När den först uppträdde, har ej kunnat utrönas; san- 
nolikt har den inkommit med utländskt gräsfrö. 
C. Lnm. 
Winter, Beiträge zur Kenntnis der Pohlia 
commutata, gracilis, cucullataund carinata. — Hed 
wigia Bd. 49, 1909, s. 54 — 65, t. 1—2. 
Förf, har under en resa i Norge haft tillfälle till jäm- 
förande studier öfver tyska och norska exemplar af nämnda 
arter. 
Schager, N., De sydsvenska 1 junghedarna. 
Ymer 1909 s. 309 — 335, 6 textfig. Orsakerna tili Ijung- 
hedarna skulle vara följande: »I första hand skogar- 
nas förödande genom människans ätgörande. Dessa 
sköflingar ha genom den tidigt utvecklade trävaruexporten 
i sydvestra Sverige i synnerhet därstädes ödelagt skogarna. 
Den stärkt ljusälskande ljungen har, gynnad af ett för den- 
samma synnerligen lämpligt klimat med stör luftfuktighet 
och blida vintrar, i följd häraf tidigt kunnat utbreda sig 
öfver de kala vidderna, i all st'nnerhet som skogen i dessa 
trakter varit mindre konkurrenskraftig. Sälunda har ljungen 
smäningom kommit att inta all mark, dar skog tidigare 
funnits. Markens geologiska beskaffenhet och näringsför- 
hâllandena i densamma ha däremot ej spelat nägon bet}'- 
dande roll.» 
Blytt, A., Theorien om den norske floras ind- 
vandring under vexlende torre og fugtige peri- 
oder. IS s. — Bergens Museums Aarbog 1909 n:r 8. 
Manuskriptet till detta nu publicerade arbete hade 
förf. ämnat begagna tili ett föredrag vid det skandinaviska 
Naturforskaremötet i Stockholm 1898, men hindrades där- 
ifrän genom den sjukdom, som ändade hans lif strax efter 
mötets slut. Man fär här se i hvilka afseenden förf. i nägon 
män modifierat sin teori. 
