318 
40—60 cm. hög ined 3 — 1 mm. breda blad, 12—22 mm. lânga 
ax, längre bracteer och rostfärgade axfjäll, mycket smalare 
än fruktgömmet, angifves frän Yesterg. S. Kind (H. Svens- 
son) och Bohuslän, Yttersby (E. Th. & H. Fries) och torde 
ej vara sä sällsynt. 
C. limosa X magellanica har Üörf. sett endast frän en 
lokal pä Riesengebirge, däremot ej nägot svenskt ex. 
C. limosa X rariflora, Jämtl. Storlien (Warodell pro 
C. rariflora). 
C. magellanica X rariflora är en ny hybrid, som förf. 
igenkänt i ex. frän Qvickjock (A. H. Nilsson). 
C. sparsiflora (Wahlenb. 1812 pro var. C. paniceae) 
Steud. Nomencl. bot. ed. 2. I. (1841). — Enligt Wienerreg- 
lerna bör det hos oss vanliga namnet C. vaginata Tausch 
Fl. IV (1821) bibehällas säsom äldsta artnamnet. 
C. livida X panicea, C. livida X vaginata och C. pa- 
nicea X vaginata har förf. ej sett frän Sverige, utan anför 
endast Neumans uppgifter. 
C. atrofusea Schkuhr Riedgr. T (1801) — C. ustulata 
Wahlenb. (1803). Egendomligt synes vara, att Schkukr i 
Riedgr. II (1806) föredragit Wahlenbergs namn framför sitt 
eget. — Hvarför? 
C. atrofusea f. flavescens Kükenth. n. f., skild endast 
genom gulaktiga axfjäll och fruktgömmen, är tagen pä 
Do vre. 
C. fuliginosa Schkuhr var. misandra (R. Br.) O. F. 
Lang. — Vär växt, som är circumpolär, föres som varietet 
tili den närstäende arten frän Mellaneuropas alper. 
C. rostrata Stokes in With. Arr. brit. PI. ed. 2. II 
(1787) = C. ampüllacea Good. (1704) 
C. rostrata var. utriculata (Boott 1840 pro spec.; Carey 
in A. Gray Man. ed. 1, 1848, sub C. ampüllacea) Bailey (1886). 
— var. maxima Ands. Cyper. scand. (1849). 
C. lœvirostris Bl. f. gracilior Kükenth. n. f.. med sma- 
lare blad och ax, angifves frän Säfvast vid Luleälf Santes- 
son) och Storbacken (Vesterlund); Jämtl. Frösön vid Mjelle- 
