38 
Denna form, hvilken dessutom är anträffad i To- 
arps s:n, Bygd, star onekligen mycket nära v. subu- 
liginosum K. Joh. (Archieraciumfîoran inom Dalarnes 
siluromrâde i Siljanstrakten. Bih. t. K. Sv. Yet.-akad. 
Hand. Band 28. Afd. III. N:o 7), af hvilken den 
vid första päseendet förefaller vara en kraftigare ut- 
bildad standortsform. Men frânsedt den ljusare och 
renare bladfärgen och de vanligen tydligt och skarpt, 
ehuru glest tandade bladen afviker den i fiera afseen- 
den sa mycket frân den nyssnämda, att den utan 
tvifvel kan uppfattas som en skild, ehuru svagt mar- 
kerad form. Hvad stjelkbladen beträffar äro de bre- 
dare, kortare och oftast oskaftade, alltid med bred 
rundad eller nästan tvär bas, hvarigenom de öfversta 
ej sällan fâ en nästan triangulär omkrets. Tänderna 
äro 2 — 3 pa hvardera sidan, korta och breda men 
skarpa och alltid utvecklade nära basen, stundom 
olika stärkt utbildade pa de motsatta sidorna. Genom 
sin bladform och tandning far denna form salunda 
en afsevärdt stör likhet med f. bidentiforme af hufvud- 
forrnen. Till holkarne afviker den frân v. subuligi- 
nosnm genom mera utdragna, i spetsen härtofsade fjäll 
med den gröna färgen mera ren, och genom en i 
kanterna af de yttre och äfven fiera af de mellersta 
fjällen tydligare framträdande, bredare laddrand. For- 
men fär därföre tili inflorescensen en ganska stör lik- 
het med vissa former af H. subpellucidum Norrl. Frau 
v. subuliginosum skiljes den vidare genom betydligt 
starkare stjernludna, nästan hvita korgskaft, som 
äro klädda af gröfre och glesare samt kortare glan- 
delhâr. Pä holkarne äro glandlerna äfven gröfre, 
men knappt märkbart glesare. Ifragavarande form 
stär salunda habituel t och i fiera karaktärer emellan 
v. subuliginosum och f. bidentiforme , men afviker ge- 
nom holkarne nâgot i riktning ât H. subpellucidum 
Norrl. Äfven med H. diaphanoides Lbg. v. atrica- 
pillum Lönnr. finnes rätt stora likheter. 
