56 
endast de godkända släktnamnen, hvilket försvärar uppsökan- 
det af en känd art med annat släktnamn. 
Följande arter hafva vi sett anförda som nya: Pseudo- 
leskea jemtlandica , Mnium distant i folium, Bryum veronense 
Notar, subsp. subvirescens, Br. subelegans. 
Lindberg, H., Die nordeuropäische Formen von 
Scirpus (Heleocharis) paluster L. Helsingfors 1902. 16 
p. -f 2 PI. (Act. Soc. p. Fauna et Flor Fenn. 23 N:o 7). 
Förf. behandlar i denna uppsats de undersökta arternas 
former mycket noggrannt och har pâ de 2 taflorna meddelat 
en mângfald af figurer i synnerhet af frukter frân mänga 
häll. 
Da Scirpus paluster L. mäste anses för en kolleklivart, 
kan förf. ej längre använda detta namn. — Vi meddela en 
öfversättning af beskrifningen â de tva arterna, hvari den 
gamla arten uppdelats. 
Scirpus (Heleocharis) eupcduster Lindb. fil. Strän mörk- 
gröna, styfva, ogenomskinliga, i torrt tillstand fint eller icke 
strimmiga. med 20 tätt ställda kärlknippen. Palissadväfnad 
hög, bildande en sluten ring; bastknippen tätt ställda, bast- 
celler med mycket smä lumina; märgväfnad med tätt ställda, 
styfva diafragmor. Nöt omvändt äggformig, den förtjockade 
stiftbasen skarpt afsnörd, kägelformig, mer hög än bred. 
Kalkborst med korta tänder, 4 (f. typica ) eller täml. sällan 
0 (f. nulliseta), ej skjutande öfver den förtjockade stiftbasen, 
sällan rudimentära, (f. subnulliseta). 
Sc. ( Heleocharis ) mamillatus Lindb. fil. Strän ljusgröna, 
veka, genomskinliga, i torrt tillstand tydligt färade med 4 — 5 
fâror pâ hvarje sida, med ca. 12 glest ställda kärlknippen. 
Pallissadväfnaden täml. tunn, endast pa yttre sidan af kärl- 
knippena; bastknippena glest ställda, bastceller med större 
lumina; märgväfnaden med täml. glest ställda, mindre styfva 
diafragmor. Nöt ljusbrun, glänsande, ’’rundlich” 1 ), den för- 
tjockade stiftbasen lag, nästan sittande, vartlik. Kalkborst 
med längre taggar, 5 eller vanl. 6 (mycket sällan 8, aldrig 
0), naende öfver den förtjockade stiftbasen, aldrig rudimen - 
tära. 
Sc. eupaluster f. nulliseta synes vara iakttagen endast 
frân Sverige och Finland, men förf. har funnit bade den och 
f. typica om hvarandra pâ ett ställe. 
*) ”rundlich” synes här kunna öfversättas med bredt päron- 
formig, emedan den täml. runda nöten är mot basen nägot utdra- 
gen med nägot konkava sidor. 
