151 
lathidiüm 20 — 25 mm. latum, citrinum — flavum. 
Ligidœ marginales _b laceratæ, extus valde purpureo- 
vittatæ. 
Liknar nâgot H. adpressifloccum Dt. men skiljes 
fran denna genom sin lökgröna — blagröna färg, 
mindre, mera hariga holkar och smalare blad samt 
ljusare blommor. 
Pa sandig, stenbunden mark äro rosettbladen sma 
och tilltryckta, högre upp bland graset pa fetare jord- 
man bli bladen gröfre och upprättstaende. Dock bi- 
behälla de sin blagröna färg, och holkarne hafva den 
karaktäristiska beklädnaden. En dylik pa växtplatsen 
beroende, växlande bladställning är som bekant myc- 
ket vanlig hos rosettblad och har tili uppgifb att mo- 
dérera transpirationen. 
Dikeskanter etc. 
I nor. N. Funnen i närheten af Adolfsberg sö- 
der om Örebro; mell. N. vid Askog i Almby (förf. 
1898). Sparsamt. 
H. Hcucopsarum Dahlst. forma Dahlst. Bidr. I. 
Herb. Hier. Scand. Cent. VI, u:o 85. 
At’viker fran den typiska formen fran Östergöt- 
land genom ljusare blommor. Varierar för öfrigt tili 
bladform och beklädnad. Stundom äro rosettbladen 
breda, tunglika — spadlika. 
Torra stallen berg, dikeskanter, betesmarker etc. 
I nor. N. Grlanshammar, Nyttinge; Axberg, Dylta; 
Längbro, Carlslund; Örebro, Reträtten, Södra sand- 
gropen, Adolfsberg: i vast. N. Skagershult, Hassel- 
fors; i mell. N. Almby, Sundby; Kumla; Hallsberg; 
Lännäs; Asker, Kilsmo (förf.). Talrikt. 
H. *subvenustum Dahlst. 
Dahlst. Herb. Hier. Scand. Cent. VI, n:o 89. 
Liknar ganska mycket H. venustum Dahlst. men har 
mera storbladiga stoloner samt längre har och gland- 
ler pa # holkarna. 
I ängar. 
