204 
vestitus, stellatus, superne viridis et zb dense stella- 
tns. Folia supra læte viridia, sparse stellata, subtus 
glaucescenti-viridia, subglabra — sparse (in nervo dor- 
sali sat dense) pilosa, marginibus pilis mediocribus 
ciliata, -4- stellata, infima sub anthesi emarcida, infe- 
riora (fi.g 52, 53) oblonga vel oblongo-lanceolata, pe- 
tiolata, integra v. minute dentibus sæpe submammatis 
dentata, intermedia (fig. 54 — 56) lanceolata vel ovato- 
lanceolata, sessilia v. breviter petiolata, dentibus tri- 
angularibus vel deltæformibus inæqualiter serrato-den- 
tata, superiora (fig. 57 — 59) ovato-lanceolata — lance- 
olata, serrata. Anthela 3 — 8 — 25-cephala, ramis floc- 
cosis, epilosis et pedicellis tomentosis acladium 5 — 10 
mm. longum superantibus. Involucrum mediocre, 8 — 10 
mm. longum, 5 — 6 mm. latum, atro-viride, basi ovoi- 
deum. Squamœ imbricatæ, exteriores breves, =b line- 
ares — lineari-lanceolatæ, parum patulæ, intermediæ 
1,5 mm. latæ, lanceolatæ, intimæ lanceolatæ, late vi- 
ridi-marginatæ, in apicem obtusiusculum — subacutum 
protractæ, omnes glandulis cerinis, longis, densis — cre- 
bris vestitæ, pilis raris immixtis, haud stellatæ (exte- 
riores basi levissime). Stylus luteus. 
Utmärkt genom de olikformiga, ofvan gröna, un- 
der blagröna bladen, de medelstora holkarna, som äro 
utan stjärnludd men klädda af langa, gulknappiga 
glandler, som tili storleken pâminna om dem hos H. 
diaphanoides Lbg. Fjällens mörka midtlinje beklädes 
ända ut i spetsen af glandlerna, som skarpt afsticka 
frän de blekgröna kanterna. 
Denna form synes sta ganska nära H. medelpa- 
dicum Dahlst., som ock bar talrika, ehuru ej füllt sa 
mânga, glandler pâ holkarna. Holkfjällen hos denna 
sistnämnda form äro dock betydligt olika dem hos H. 
nericiense. De äro nämligen mycket bredare och kortare, 
de mellersta triangulärt lansettlika och de inre bredt 
lansettlika, alia med bred, afrundad spets och utan tyd- 
lig, blekgrön kant samt klädda med tydligt stjärnludd. 
