liggande provinserna. Dâ formernas utbredning i en 
framtid blifvit mera känd, kommer med all sannolik- 
het förhällandet mellan ofvan nppgifna siffror att än- 
dras. Särdeles knapphändiga äro uppgifterna om ut- 
bredningen af Pilosellœ frân Hera af grannprovinserna, 
dâ de fiesta hieraciologer lagt största vikten pâ archi- 
eracierua. Det saniiolikaste torde vara, att de former 
af Pilosella , som i Närke ha en tämligen vidsträckt 
utbredning, äfven förekomma i de provinser, som 
gränsa intill nyssnämnda landskap. 
Med denna stora öfverensstämmelse med de när- 
gränsande provinsernas flora sammanhänger den om- 
ständigheten, att Närke, för sä vidt hittills är bekant, 
har fa för detsamma egendomliga former. Jämte nagra 
varieteter hafva omkring 12 nya underarter paträffats. 
Tvenne sannolikt nya former har jag funnit i sa fâ 
exemplar, att de ej kunnat beskrifvas. 
Provinsens centrala läge och lifliga kommunika- 
tioner torde väsentligen bidraga därtill, att manga 
former här förekomma, som i öfrigt hafva en nordlig, 
andra en sydlig och slutligen nâgra med en östlig 
eller västlig utbredning. 
Af Pilosellœ med nordlig utbredning märkes H. 
*svbvenustuM , som är tagen i Yästmanland. Bland 
snecica är H. *cochleatum utprägladt nordlig, ehuru den 
äfven är funnen i Södermanland. Äfven nordliga 
silvatica äro funna i Närke, t. ex. H. * Hœgerstrœmii , 
paträffad i Dalarne, samt H. munduliforme frân Upp- 
land, Dalarne och Hälsingland men äfven anträffad i 
Södermanland. Bland murora mä anföras följande 
nordliga former: H. constrictum , funnen i Yästmanland, 
Dalarne och Hälsingland men äfven sä sydligt som 
Södermanland, samt II . *turbiniceps frän Yästmanland, 
Uppland och Hälsingland. Den förekommer äfven i 
Södermanland och Östergötland, dar den sälunda har 
sin sydgräns. 
