231 
annat plan än den öfriga teckningen) befintliga 
luckan. 
Mikroskopet nppställes pâ ett bord ocb riktas i 
sin helhet mot dagsljuset, ty spegeln far ej vridas ät 
sidorna. Preparatet installes först och sedan ställes 
nedre delen B kring mikroskopet, sä att okularet 
befinner sig midt i dess öfre öppning och spegeln 
midt bakom halet h. Detta är stängdt med en lucka 
af zinkplât, som nu skjutes ât sidan, sä att halet 
öppnas. Öfverdelen A stjälpes öfver B , visirskifvan 
inlägges i en af öppningarne e eller d , och i senare 
fallet tillstänges e ljustätt medels en liten lucka (venstra 
fig., e). Nu intar man en sâdan ställning, att man 
med hufvudet tackt af den svarta duken kan under- 
söka bilden pâ visirskifvan. Luckan c i den bakre 
väggen fälles ned, sä att man komm er at dels att 
réglera preparatets läge, dels att göra skarp inställ- 
ning medels mikrometerskrufven, dels att reglera ljus- 
styrkan genom irisbländaren. Sedan dessa operationer 
utförts, stängas luckorna h och c, och ett par hakar 
paläggas, som stadigt förena A och B. Kassetten 
inlägges pâ visirskifvans plats och öppnas. Exposi- 
tionen sker genom att skjuta at sidan luckan, som 
stänger halet /&, och att efter lagom expositionstid 
föra den tillbaka igen. Sedan stänges kasetten, och 
pläten är färdig att framkallas. 
En detalj har hittills ej berörts, nämligen an- 
slutningen mellan mikroskopet och öfverdelen A. 
Denna är pâ min apparat âstadkommen sâsom fig. till 
höger utvisar, det vill säga genom en botten /, i 
hvars midt en kort, nedâtriktad pappcylinder är in- 
fogad, och genom en, mikroskopets tub tätt omslu- 
tande, dubbel pappcylinder af den form, som g ut- 
visar. Om denna höjes, tills den stöter mot /, âstad- 
kommes ljustät förbindelse. En sâdan künde emeller- 
tid uppnas äfven pâ andra, kanske enklare, sätt t. 
ex., i det man tar bort / och g och i stället vid in- 
