51 
Här och dar: Arensburg! (Smt. Fl. 1 )) 2 verst 
frân Arensburg vid Orisaarvägen! Kergel! Neulöwel! 
Mellan Kangern och Töllist! Ladjal (Smt. Fl.) 
Viola palustris L. 
Sällsynt: Kergel! mellan Kangern och Töllist! 
Viola mirabilis L. 
Tämligen allmän och utbredd öfver heia omrädet! 
Viola Rivininiana Rchb. (tafl. 2 fig. 1, 10, 11.) 
1 — 1,5 dm hög, 2 ) upprät. Stjällccn glatt. Bla- 
den, atminstone de nedre, langskaftade, breda, hjärt- 
lika, glest smähariga, trubbnaggade. Bladskaften äro 
glatta. Stipler smalt lansettlika, med smala, tämligen 
länga sidoflikar och utdragen spets, ung. 1 cm. langa, 
mycket kortare än de nedre bladens skaft. BlomsJcaft 
glatta; Icapscl glatt. — 
Utbredning och förekomst som V. mirabilis. 
Viola Riviniana Rchb. X rupestris Schm. (tafl. 
2 fig. 3, 9, 22.) 
Till storleken närmast lik V. Riviniana , tili växt- 
sättet mera V. rupestris. 
StjälJc smâhârig. Bladen tili formen ganska lika 
V. Riviniana , men mera kortskaftade samt häriga och 
n. helbräddade. Bladskaft nägot ludna. Stipler järnn- 
bredt lansettlika med kortare sidoflikar än hos V. Ri- 
viniana. Blomskaft smähariga; Kapsel ej fullkomligt 
glatt. — 
Mycket sällsynt: vid en stuga nära Orisaarvägen, 
4 verst trän Arensburg! 
Viola rupestris Schm. (tafl. 2 fig. 2). 
Mycket mindre än V. Riviniana och nedtryckt 
med kortskaftade blad. Till alla delar härig. Bladen 
*) Smt. Fl. betyder, att uppgiften finnes i Schmidt, Flora des 
silur. Bodens von Ehstland, Nord-Livland und Oesel. (Arch. f. d. 
Naturkunde Liv-,Ehst, und Kurlands, Ser. II B. I. Nr IV. Dorpat 
1859 ). 
2 ) De beskrifningar, som förekomma, äro gjorda i öfverenstäm- 
melse med värformerna. Karaktärerna äro valda med liänsyn tili 
de violer, som här omnämnas. 
