71 
Silene dichotoma Ehrh. vid Simrishamn riklig âren 189G — 
97, men tyckes sâ smaningom försvinna. 
S. conoidea L. vid Torup i Hvitaby sn i mängd dels i klöf- 
vervallar, dels vid vägkanter ocli här och der pâ sandiga 
betesmarker ned mot hafvet (1894). 
Melandrium pratense (Rafn) Roehl. f. laciniata Lge (kron- 
blad 4-flikiga) Simrishamn. 
■Gypsophila muralis L. /. micropetala (Ç-form) Gladsax pa 
Horsehall. 
Ccrastium vulgare Hn. /. holosteoides (Fr.) Gladsax vid Yär- 
hallen. — /. filiformis Hn. pa sandiga lokaler söder om 
Simrishamn. 
C. semidecandrum L. /. dolosa Murb. Simrishamn. 
Arenaria scrpyllifolia L. /. glutinosa Koch förekommer vid 
Simrishamn, Brantevik, Hököpinge etc., vanl. blandad 
med hufvudformen, men betydligt sällsyntare än denna. 
Sagina nodosa (L.) Fenzl uppträder i tvenne former: en glatt 
(hnfvudformen) och en glandelhârig (/. glandulosa Bess.). 
I kusttrakterna, saväl i östra som i vestra Skäne, tyckes 
den sistnämda formen vara den ensamt förekommande ; 
längre in i landet förekomma bada formerna. 
S. procumhcns L. t. spinosa Gibs. Simrishamn, Gladsax, Bran- 
tevik, Eslöf, pâ alla dessa Ställen blandad med hufvud- 
formen. 
S. ciliata Fr. vid Svinaberga Mellby sn., Simrishamn ocli 
Gladsax pâ Horsehall. 
S. maritima G. Don /. ciliata Nordst. Simrishamn, Brantevik, 
Baskemölla. Pâ dessa stallen är denna form vanligare 
än hufvudformen. — /. carnosula Norm. Simrishamn. 
S. marit. f. brachyphylla n. f. stjelkar vanl. talrika, 
nedliggande med korta stamled; blad korta, om- 
vändt äggrunda, i genomskärning nästan trian- 
gulära, köttiga, ofta pâ alla 3 kanterna försedda 
med sma har; foderblad nästan kölade, köttiga. 
Pâ klippor vid Simrishamns hamn. 
S. apetala Ard. (hufvudformen) Rörum i en râgâker. Stjel- 
karne äro mycket fina och länga (ända tili 25 cm), ned- 
liggande, rent gröna. 
Potentilla Fragariastrum Ehrh. Charlottenlund, Krageholm. 
F. argentea L. /. nirea A. Bl. Gladsax hallar, sällsynt. — 
/. dissecta Wallr. Simrishamn. 
Orobas tubcrosus L. /. latifolia Lge Lyckäs. 
