121 
sällskap, nämligen med Nepenthes melamphora, Irvars 
kannor voro rikligt fylldla med vatten. Men vi maste 
tänka pä uppbrott. Yärmen är tryckande ocli upp- 
ätstigandet gar längsamt. Snart hafva yi uppnatt de 
varma källorna vid Tjipanas. Det varma vattnet 
flödar nt öfver gangstigen och det blir hett om föt- 
terna när man stätt der en stund för att insamla af 
de blagröna alger, som massvis förekomma derstädes. 
Yattnets temperatur visade + 46'C. Pa de omgif- 
vande klippväggarne förekomma i ymnighet en stâtlig 
Begonia samt diverse arter ormbunkar. Ett präktigt 
exemplar af den epifytiska Rhododendron javanicum 
prnnkade med sina stora, orangefärgade blommor i ett 
närbelä,get träd. 
Efter en kortare stunds vandring passera vi en 
uttorkad flodbädd, Lebak-Saat. En hastig öfverblick 
lär oss snart att vi här ha att göra med ett för dy- 
lika lokaler typiskt växtsamliälle. Yegetationens huf- 
vudmassa utgöres nämligen af Ericaceer, Compositeer 
och Rosaceer. 
Annu hafva vi en god bit att tillryggalägga och 
tiden lider mot skymningen. Yi päskynda derför vära 
steg och äro snart framme vid var nattstation, Kan- 
dang-Badak, hvilket pä sundanesiska betyder Noshör- 
ning-stig. Platsen är belägen i dalsänkningen mellan 
de tvä vulkanerna Gedeh och Pangerango omkring 
2500 m. ö. h. Heit nyligen har man här uppfört 
en ny rymlig hydda af bambu med väggar och tak at 
’’attap” (iVi^a-palmens blad), hvilket byggnadsmaterial 
lämnar förträffligt skydd mot regn, men ej mot köld, 
som vi snart fingo erfara. Under de 3 nätter jag 
der tillbrakte frös jag betydligt, trots medförda enro- 
peiska kläder och filtar. Temperaturen var ocksä om 
kvällarne vid 9-tiden blott en c:a -f- 10’C och tidigt 
om morgnarne ej mycket öfver fryspunkten. Blott 
500 m. liögre upp och rimfrost betäcker ofta land- 
skapet om morgnarne. För den som vistats öfver ett 
