122 
âr i eu temp, som annu kl. 9 — 10 e. m. visar -f 25 
à 26°C, värkar kölden ganska obehagligfc, dâ man i 
derma fuktiga atmosfär är känslig för endast ett par 
graders temperaturskillnad. 
(Forts.) 
Biologisk selskab i Kristiania d. 7 maj. Ama- 
nuens J. Holmboe redogjorde för sina undersökningar 
ofver växterna i torfmossarne i Smaalenene saint om 
den norska Horans invandringshistoria. 
Kükenthal, G., Die Hybriden der Carex cæs- 
pitosa L. und der Carex stricta Good. (Öster- 
reich. bot. Zeitsckr. 46. Jahrg. N:o 5 — 6.) 
I Bot. Not. 1898 omnämndes delta arbete endast 
i förbigäende, hvarför vi nu anse oss kunna nâgot 
utförligare referera det. 
Förf. berömmer Almquists bearbetning af Carices 
distigmaticæ i 1 1 :te uppl. af Hartm. Sk. FL, fastän 
ban ej kan godkänna att vissa namngifna former äro 
härmningsformer, sâsom A. tror. Han bestrider icke 
att härmningar förekomma, när en art koinmer in pâ 
en annan nârstâende arts särskilda omrâde. Sa t. ex. 
är det bekant, att C. vulgaris i sphagnumskärr stun- 
dom bildar tufvor som C. cœspitosa (v. juncëlla Fr. . 
Af C. vulgaris finnas hârmningsformerna v. sali- 
noides ock v. aquatiliformis. C. filipendula Drej. är en 
G. salina, som härmar C. maritima (hängande ax), dâ 
däremot C. cryptocarpa C. A. Meyer (enl. ex. frân Is- 
land, leg. Grönland) tyckes vara en varietet af G. 
maritima med färg som C. salina. Samma jordmân 
och samma kemiska beskaffenhet hos denne verka där- 
liän, att den invandrade efterhärmar den förut bofaste 
i karaktärer. Sä sammanhänger kärmningeu pâ det 
nogaste med markens beskaffenhet, och därför kan 
den endast sträcka sig till det yttre utseendet och tili 
