124 
Äfven den skarpa kölen pâ bladen är ett godt krite- 
rium. C. cœspitosa forrader sig genom den ofta jod- 
liknande färgen pâ de nedre bladslidorna och. genom 
tili hvarandra nilrmade honax. Utlöpare tyda pâ C. 
acuta eller C. vulgaris , af hvilka den senare gifver 
sig tillkänna genom smalare blad och kortare brac- 
teer, äfvensom ax, under det att hybriderna af C. 
acuta utmärka sig genom länga och breda blad och 
bracteer, liksom genom langt utdragna honax. 
Carcx cœspitosa L. X C. stricta Good. (Alraquist). 
C. cæspitosa L. var. stri ctæformis Almq. in Hartm. 
Sk. Fl. XI. Upl. Kamsjön in Tibbie (Almquist, Lund- 
berg!). In palude Läbyense prope Upsala (Fl. Behm! 
pro C. turfosa Fr.). Södermauland, Akerbrukskolonien 
Hall (Hagström! pro C. strictæfor mis Almq.). Skâne, 
Ringsjötrakten. Hörby (C. G. Thedenius pro C. stric- 
tæfor mis). 
Förf. har sett pâ originallokalen af Lundbekg 
tagna ex., som voro ett fullkomligt, hybridt, mellan- 
ting mellan C. acuta och C. cœspitosa. Strâets bas 
omslutes af stora hvassryggade bladlösa slidor, hvilkas 
färg är kaffebrun med en dragning i rödt. Fi briller 
finnas talrikt och sträcka sig upp pâ straet intill den 
öfversta slidan. Straet mycket högt, teml. svagt. De 
sterila skottens blad länga, slaka. Det nedersta skär- 
met kort, bladartadt. Hanax 1, honax 3, närmade 
liksom hos C. cœspitosa, men i längd stäende mellan 
bada föräldrarna. Fruktg. platta, tydligt nerviga, ti- 
digt affallande. Achenierna normalt utbildade. Stra, 
blad och axställning som hos C. cœspitosa , men blad- 
slidor, fibriller och fruktform af ('. stricta. 
Ex., tagna af Behm, tillhöra f. supercœspitosa. Sâ- 
väl strâ- som skottbladen n. som hos C. cœsp., äfven 
de tätare stäende axen och de nervlösa, hvälfda frukt- 
gömmena med utbildade achenier tj-da pâ C. cœsp. 
Dock är inverkau af C. stricta otvetydig. De nedre 
bladslidorna äro hvasskölade, rödbruna (liksom pens- 
