126 
som t, yokes vara nästan typiskt för C. lattcgatcnsis 
och C. maritima ; axen ljusbruna. 
Ex. af C. satina v. pallida Blytt frân Lian, Chri- 
stiania, kan förf. endast med ? föra hit. 
Carex stricta Good. X C. acuta L. (Almquist). 
Ex. frân Kamsjön i Upl. (At.mquist! Lundberg!) 
komtna mycket nära C. acuta. Om C. stricta erinrar 
liär ingenting utom de brungula, bladlösa slidorna vid 
strâets bas, hvilka sparsamt upprispas i fibrer; i fruk- 
terna ingen väsentlig skillnad frân C. acuta. 
Ex. frân Kilsta, par. Kungsâra in palude, AVest- 
manland (Luhr:) hade habitus af C. acuta , men mäste 
föras hit för frukternas skull. De 3 kort-cylindriska 
honaxen oskaftade, deras frukter liggande öfver hvar- 
andra i täta rader och fullständigt Hattryckta. Ner- 
verna stärkt framträdande. Achenier mycket smâ, 
omvändt äggformiga. 
Frân sarnma lokal erhöll förf. äfven en mycket 
spenslig form med rot och slidbildning soin hos C. 
stricta , men med synnerligen längskaftade, smalt c}^- 
lindriska honax. Almquist 1. c. p. 468 häller den för 
en med C. acuta ji personnta analog stricta- form, livar- 
till hvarken de bladartade bracteerna eller de dub- 
belkonvexa, otydligt nerviga frukterna vilja passa. 
Förf. ser däri en korsning af C. stricta med en sraal- 
bladig gracil form af (,'. acuta , sädan som AVimmeu 
har beskrifvit under namnet v. elegans. 
C. prolixa Fr. niant. III är en obetydlig ’’lusus”, 
sädan man finner hos flere Carices, med längt utdragna 
och tillspetsade axfjäll; de sammantryckta fruktgöm- 
mena bero nog härpa. — I Summa veg. scand. afses 
med detta namn sannolikt ofvanstäende hybrid. — I 
Herb. Norm, framhälles endast de utdragna axfjällen 
som karaktär. 
Carex stricta Good. X C. vulgaris Fr. (Küken- 
thal). C. tnrfosa Fr. — Fini. Brändö Stärö Thorshol- 
men (Bergroth!). — Sverige. Upl. Läbyträsk (Fries! 
