158 
Meister, Fr, Beiträge zur Kenntnis der euro- 
päischen Arten von Utricularia. (Memoir, de l'Herbier 
Boissier N;o 12. Genève 1900 40 pp. 4 t.) 
Det är egentligen schweiziska exemplar som utgjort före- 
mäl för förf;s undersökningar. Synnerligen vackra och in- 
struktiva äro de genom fotografi och ljustryck ästadkomna 
afbildningarne af blad. Hos alla arterna äro bladen delade 
efter samma plan och betecknas af förf. ss. 2—3 ganger par- 
bladiga med alternerande flikar af första ordningen, af hvilka 
dock de bäda nedersta äro nästan eller heit motsatta och 
vanligen kraftigare utvecklade än de öfriga. Den ät stjälken 
vända bladhalfvan, i synnerhet dess nedersta del, är svagare 
utvecklad än den inätvända; bladen äro bilateralt symme- 
triska. 
Bläsorna utvecklas pä bestämda stallen; om t. ex. endast 
1 blasa finnes pä bladet, sä sitter den nedtill pä öfre sidan 
af första bladfliken af första ordningen och ersätter en flik 
af andra ordningen. Tvä smä bläsor sitta dessutom vid ba- 
sen af bladet, hvilken omständighet säledes ej är karaktäri- 
stiskt för en art. Äfven hos II. intermedia kunna under 
särskilda förhällauden (ss. vid odling) bläsor undantagsvis ut- 
vecklas pä de vanliga bladen. 
U. ncglecta är enl. förf endast en var. af TJ. vulgari s 
(ss. sädan upptages den i Svensk Flora af Krok och Alm- 
quist). Genom kultur i varmare vatten öfverfördes en vanlig 
form af IT. vulgaris uti negteeta -, blommor med kort öfver- 
läpj3, med underläppens kanter nedböjda framkommo, först, 
men öfvergingo sedan i sädane med öfre kronläppen dubbelt 
längre än den nedres hvalflika bas och med flatare och bre 
dare skifva pä underläppen. 
Huru längdförhällandet mellan blomskaft och skärmblad 
ändrar sig vid olika temperatur, har förf. ej experimentelt 
undersökt, men han anser att detta förhällande kan läggas 
tili grund för indelningen af TJ. vulgaris i 2 former; 
1) var. tgpica Meister. Skärmblad 4*/ — 5 1 / 2 mm., blom- 
skaft 7—12 mm. länga, fruktskaft regelbundet nedböjda; 
2) var. neglccta (Lehm.). Skärmblad 3—4 mm., blom- 
skaft 12—30 mm. länga, Blommor nägot större, blad glesare 
fruktskaft upprätta eller nedböjda. 
Att sporrens riktning är olika hos de bäda varieteterna 
omtalar förf. ej. 
Stândarne bilda en sluten ring vid början af blomningen 
hos alla arterna. 
