178 
Öfver de morfologiska ocli anatomiska olikheter, 
som visa sig mellan exemplar af samma art vuxna 
högt upp pa fjället och i laglandet föreligga flera un- 
dersökningar och ännu flera Spekulationen Det är ej 
meningen att pa föreliggande material pröfva dessa teo- 
rier eller öka deras antal. Tvärtom anser jag det 
rigtigare att med stöd af de experimentclla undersük- 
ningarne pâ detta omräde pröfva arträtten hos den 
föreliggande formen. 
I hvad som rör bladstrukturen sta här tva me- 
ningar skarpt mot hvarandra. A ena sidan anse Bon- 
nier och Wagner, att det alpina klimatet ökar bladets 
palissadväfnad i mäktighet, â andra sidan pâstâr Leist, 
att fjällväxternas blad motsvara laglandsväxternas 
skuggblad och hafva lägre pallissadväfnad och större 
intercellularer an normalt. 
Bonnier 1 ) har sökt lösa frägan om det alpina 
klimatets inverkan genorn sa vidt möjligt invändnings- 
fria experiment. Han planterade af sadana läglands- 
växter, som utan skada tala transport och det alpina 
klimatets vidrigheter, i samma jord, tagen fran det 
högre belägna stallet, pa samma tid, grenar af samma 
rotstock, a lit für att éliminera möjliga felkällor, pâ 
lokaler af olika höjd öfver hafvet. ßesultatet af haus 
undersökning bief, att de i fjällen vuxna exemplaren 
visade mindre storlek, kortare stjälkleder, mindre, re- 
lativt och ofta absolut tjoekare blad, samt en högre 
palissadväfnad, vare sig genom cellernas förlängning 
eller genom uppkomsten af flera lager. 
Wagner 2 ) har användt endast en komparativ me- 
tod, men de exemplar han jemfört voro valda sä, att 
1 ) Cultures expérimentales elans les Alpes et les Pyrenees. (Re- 
vue générale de Botanique T II. 1890) och Etudes expérimentales 
sur l'influence du climat alpin sur la végétation et les fonctions 
des Plantes. (Bull. d. 1. Soc. Bot. de France 1888). 
2 ) Zur Kenntniss des Blattbaues der Alpenpflanzen und des- 
sen biologischer Bedeutung. (Sitz. Ber. d. K. Akademie d. Wis- 
sensch. in Wien. Bd. CI, Âbtli. I, 1892). 
