185 
Aschersson, p. und Græbner, P-, Synopsis der 
Mitteleurop äischen Flora. Bd. 2, Lief. 10 — 12. 1900. 
Ur detta hafte referera vi följande, som kan vara af spe- 
cielt intresse för de skandinaviska botanisterna. 
Sesleria cocrulea uppträder i 2 raser, calcaria Celak. och 
uliginosa Celak., af hvilka den förra uppträder i norra 
Europa och den senare i södern. 
Af de 3 uppförda formerna af Melica ciliata hör vär 
tili den vanligaste, v. ISlcbrcdensis (Pari.) Coss. 
Kollektivarten Koder ia cristata indelas sälunda: 
a. Blomfjället trubhigt. 
1. Botstock med utlöpare eller växten lösare tufvad. 
K. albescens DC. Kotstock täml. tunn, krypande, med 
(vanl. 0,!>) intill 1 dm lânga skott. Strän vanl. ensamma, 
nägot aflägsnade frän hvarandra, intill iner än 6 dm höga, 
under vippan sträfva, med mycket korta, tättsittande har. 
De weder st a lladens slidor vanl. tätthariga ocli baktill sträfva, 
de mellersta vanl. glesare harbeklädda och de öfversta kala, 
bladskif can gl est, men styft härbräddad, mycket smal , vanl. 
intill 2,.'i mm bred, hlagrön, platt eller nftare bordform igt in- 
i ullad. Yippa tat eller täml. gles med intill 2 cm lânga 
grenar. Smâax smala, lansettlika, täml. stora, 6—7 mm 
lânga. Skärmfjäll smala, skarpt tillspetsade, i kanten fint sä- 
gade, pa ryggen mycket strälva. Blomfjäll mycket spetsiga, 
med täml. lang taggspets, eller tillspetsade, liksom skärmfjäl- 
len hinnaktigt li vita med grön medelnerv. Ta dynerna af 
nordsjökusten. Tyckes förhalla sig till K. cristata som Alo- 
pccurus v< ntricosus till A. pratensis. — Af denna art upp- 
st älles en ny form: 
B. Cimbrica. K. glauca Lange. Mera löst tufvad, utan 
tydliga utlöpare; blad utan bar i kanten; blomfjäll trubbade. 
Förekommer pä ön Köm i Slesvig och i Jutland upp tili 
Skagen. 
2. Tätt tufvad; rotstock kort. — K. cristata. (Danmark.) 
b. Blomfjäll trubbade, (jmfr K. albescens B.). 
K. glauca DC. De nedersta vid blomningen redan döda 
bladens slidor korthariga, de öfriga kala och glatta, blad- 
skifvan smal, nägot styf, oft a ränuformigt sammanviken. Snärp 
ofta ngt längre, afrundadt. — — Af formerna anföra vi här: 
A. Kotstock smal, vid basen af sträet icke lökaktigt uppsvälld. 
a. Yippa mycket tat, smalt cylindrisk, icke afbruten — 
gracilis Aschers. Blad mycket smala, styfva, n. stickande. 
b. Yippa afbruten. 
