202 
Bladens omkrets är lansettlik eller äggrundt lan- 
settlik. Härigenom visar växteu en medelställning 
mellan S. Aucuparia och S. scandica. Hos den förra 
är nämligen bladets omkrets i det närmaste jämnbred 
eller jämnbredt oval, hos den senare äggrund eller ägg- 
rundt oval. Hos Sorbus fennica är omkretsen ägg- 
rund eller bredt oval. Nagra matt öfver bladens 
längd och bredd kunna anföras: Sorbus fennica 10 
— 12 cm. längd, 7 — 8 cm. bredd; S. Aucuparia X 
scandica 8 *| 2 — 10 cm. 1., 3 à 4 cm. br.: S. scandica 
9 — 10 cm. 1., 5 1 1 2 — G cm. br. ; S. Aucuparia 7 — 9 
cm. 1., 6 — 6 1 1 2 cm. br. Bladen äro nedtill parbla- 
digt delade, upptill mer eller mindre djupt parklufna 
eller inskurna. De fria flikarnas antal är 1 — 2 — 3 
högst 4. Flikarna äro fran midten liksom bladets 
spets skarpsägade. Bladens undersida är i yngre till- 
stând dunharig — hvitluden, i äldre tillständ nästan 
glatt eller högst obetydligt h vitullig, detta företrädes- 
vis längs nerverna och i deras närhet. Afven hos 
S. Aucuparia blifva bladen slutligen nästan glatta pa 
undersidan. Med afseende pa bladens flikighet när- 
mar sig denna form Sorbus fennica, om än ett sa 
högt antal (4) fria flikar hos denna art icke torde 
förekomma, men skiljer sig väl genom härigheten, 
dâ S. fennicas blad äfven i äldre tillständ äro tätt 
grâludna pä undersidan. 
Blomställningens grenar äro mindre ludna än 
hos S. scandica och S. fennica, häri närmast öfver- 
ensstämmande med S. Aucuparia. 
Blombottnen är likaledes mindre hvitluden än hos S. 
scandica och S. fennica, ungefär som hos S. Aucuparia. 
Foderbladen äro triangulära. Deras] längd är 
större i förhallande tili bredden än hos S. Aucuparia, 
som har mera bredt triangulära foderblad, men icke 
slutande med en spets som hos S. scandica. Foder- 
bladen hos S. fennica äro ’’äggrundt syllika”. Pa de 
exemplar jag undersökt voro de nedtill äggrunda och 
