280 
Clautriau, G., Nature et signification des alca- 
loïdes végétaux. Bruxelles, 1900. 
Clautkiau har utôfvat en ganska rik författareverksam- 
het, förnämligast pâ det kemiskt-vâxtfysiologiska omrâdet. 
Ofvan angifua arbete var bans sista och skulle användts sâ- 
som doktorspecimen, sâvida ej döden trädt emellan. 
Dà denna afhandling nied skâl kan betraktas sâsom den 
förnärasta och mest omfattande bland de skrifter af veten- 
skapligt innehâll, soin utgâtt frân bans penna, torde en fram- 
ställning i allra största kort bet af de résultat, bvartill de ex- 
perimentella undersökningarne och andra författares förut 
gjorda rön pâ detta omrâde ledt, vara pâ sin plats här, al 1- 
rabelst som resultaten erbjuda âtskilligt af intresse för den 
botaniska vetenskapen. Pâ grund af groningsförsök raed frü af 
Coffea och Thea äfvensom med stöd af assimilât ionsförsök o. 
s. v. anser sig förf. kunua i motsats mot Heckel ocb andra 
efter honom uttala den bestämda uppfattningen, att alkaloi- 
der ej âro att anse sâsom direkta produkter af assimilationen 
eller tjänstgöra sâsom närande ämnen för växten. Fastmera 
maste dessa kemiska kroppar betraktas sâsom biprodukter vid 
den cellulära verksamheten. produkter som kunna äter af växten 
sönderdelas, hvilket antagligen sker bastigt nog i mänga fall. 
I detta senare fall synas ätskilliga växter vara i saknad 
af ämnen, tillbörande alkaloidernas grupp, ehuru de i verklig- 
beten äro i besittning af sädana. Akkumulation ocb lokalise- 
ring af alkaloider äro â andra sidan egenskaper, som specielt 
tillkomma vissa växtarter ocb växtfamiljer, hvarför dessa ocksä 
särskildt utpekats sâsom alkaloidväxter. I sist nämnda fall 
hafva alkaloiderna sâsom skyddande medel trädt i växtens 
tjenst och ha lika litet som alkaloiderna öfver bufvud taget 
nagot som belst att skaffa med växtens näring. 
En Carexform. Under namnet v Carex Umosn 
L. subsp. subalpina Brügger f. pallescens Kükenthal” 
är en ny r form ntdelad i "Carices exsiccatæ”, soin 
utgifvas af A. Kneucker; beskrifuingen âtergifves i 
”Allgem. Botan. Zeitschrift 1899 p. 196. Den var 
tagen vid Gellivara i Lui. Lappmark af 0. B. San- 
tesson och insänd under namn af C. rariflora. Färgen 
pâ axfjällen ljusbruna säväl hos hau-, som honaxen. 
— Subspec. suhalpina är beskrifven af G. Brügger i 
"Mittheilungen über neue und kritische Pflanzenformen 
