21 
Om de buskartade lafvarnes hapterer. 
Af Rdtger Sernander. 
Pa lafvarnes bäl finnas som bekant ytterst ofta 
olika slag af harbildningar. Det är uppenbart att vi 
här hafva att göra med organ, hvilka tili sina fysiolo- 
giska och biologiska funktioner kunna vara hvarandra 
mer eller raiudre olikartade. Sällan har man dock 
sökt git'va detta uttryck i deras uppkallande, utan 
nöjt sig med de mera nentrala, pä den yttre formen 
syftande benàmningarne cilier, spinulæ , fibriller eller 
heit enkelt här och triehomer. 
I benämuingarne rhiziner samt rhizoider och sam- 
mansättningarne harmed : rhizoidhyfer , rhizoidala hyfer , 
rliizoidsträngar föreligger emellertid ett undantag häri- 
frän 1 ), i det man med dessa termer direkt syftar pä 
rot-funktion. 
Att under benämningen rhiziner (och rhizoider ) 
fiera funktionellt ganska olikartade organ blifvit sam- 
manförda torde dock vara säkert. Jag paminner t. 
ex. om de ’’rhiziner”, som enligt den gängse termi- 
nologien klada undersidan af vissa Gyrophorn - arier sa- 
sorn G. spodochroa (Ehrh.) Ach. och poiyrrhiza (L.) Körb., 
eller rent af förekomma i gyttringar pä öfre sidan t. 
ex. hos former af G. cylindrica (L.) Ach. De äro ju 
heit och hallet fria fran underlaget och hafva heit 
visst som hufvudfunktion att kvarhälla vatten för 
lafkroppens räkning. Pa ett annat slag af rhiziner, dar 
en speciel fuuktion föreligger, vill jag i det följande 
f'ästa uppmärksamheten. Det är pä lafvarnes häftor- 
‘) Da man med rhizoider hos andra thallofyter i allmänhet 
menar encelliga här eller enkla cellrader, och ’’rotorganen” hos laf- 
varne vanligen hestä af med livarandra sammanfiätade hyfer eller 
hj^fsträngar, har en bestämd tendens visât sig att markera denua 
skiluad genom att för dessa réservera benämningen rhiziner. Denna 
term torde ocksâ, âtininstone hvad angâr de busk- och bladartade 
lafvarne. dar rhizinerna göra sig särskildt märkbara som sträng- 
eller tapplika bildningar af bestämd form och anatomisk byggnad. 
nu vara den mäst använda. 
Bot. Not. 1001. 
