23 
erbjuda de former, hvilkas bäl eller podetier, da de 
pä en godtycklig punkt komma i beröring med ett 
föremal , helt enkelt klibba sig fast vid detta, hvar- 
efter hyferna kring vidfastningspunkten utbilda en 
hapter. Själfva vidfàstningsytan liten, mer eller min- 
dre plattad. Denna typ kallar jag Cladonia-typen. 
2) Hos nästa typ — Thamnolia-typen — sker 
ocksâ en tastklibbning frân eu godtycklig punkt af 
bâlen. Kring vidfastningspunkten börja emellertid hy- 
fer trän moderskottets kortikallager att utväxa och 
tröget smyga sig efter det omfattade föremälets yt- 
konturer. 
3) Hos vissa lafvar särskildt sâdana med trâdlik 
bal kunna grentopparne genom att fastklibbas vid 
nägot föremal förvandlas till mer eller mindre skiffor- 
rniga hapterer. Typen benämnes i det följande Alec- 
tori a- typen. 
4) Cladina-typen. Podetiernas sammanslutna spet- 
sar förvandlas, i stallet för att utbildas till nya gren- 
komplex, pyknider eller apothecier, till griporgan. Ef- 
ter vidfästningen följa hyferna som hos Thamnolia- ty- 
pen, ehuru pâ längt när ej i samma utstrackning, 
oregelbundet det gripna föremalets ytkonturer. 
5) Cetraria-typen. Trichom, som normalt och i 
början fuugera som pylenidbärare , utdanas tili hapterer. 
G) Hos den sjätte typen anläggas fore fastklibb- 
ningen vid nägot föremal särskildt för sitt ändamal 
apterade hapterer. Dessa hapterer äro langsträckta, 
ofta greniga, mer eller mindre cylindriska trichom, 
utgaende frän moderskottets kortikalskikt. Denna högst 
stäende typ nämna vi Physcia ciliar is-ty pen. 
Cladonia-typen. 
Eiere lafvar med buskartad bäl eller buskartade 
podetier bilda under gynsamma förhällanden hapterer 
af denna typ. Dâ en punkt af bâlen eller podetiet 
kommer i stadigvarande beröring med nägot föremal, 
