29 
Hos Ramalina calicaris (L.) Fr. v. farinacea (L.) 
Fr. fastna äfven underscundom de tunna fina spetsar ne 
af balflikaime vid ett parti af värdträdets bark. 
Själfva spetsen oindanas da till en hapter af samma 
ntseende som nyss skildrats hos Alcdorierna. Eller 
och lägga sig bâlfliks-topparne utmed barken, och de 
hyfspetsar, som gâ snedt utât frân kortikallage.ts huf- 
vndsakligen i skottets längdaxel sträckta hyfsystem, 
ntväxa till hapterapparat. 
Hos en Parrneliacé — Parmdia Janata (L.) Warlr. 
— utveckla de fina cylindriska skotten, da kontakt- 
retning inträder, i sina spetsar hapterer af samma 
byggnad som hos Alcctoria jubata (L.) Ach. 
Cladina-typen. 
Podetie-spetsarne hos Cladina rangiferina (L.j och 
CI. silvatica (L.) delà sig polytomiskt 1 ). Ett antal 
lika utbildade spotsar komnia pä sä satt i jämnhöjd 
raed hyarandra och bilda en komplex, hvilken even- 
tuelt i sin helliet kommer att utdanas som griporgan. 
Heia komplexen päminner tili det yttre om de förut- 
nämda helicoiderna hos Pitophoraceerna. Men dä det 
hos dessa äro axlarna i sin helliet, som gripa om fö- 
remälet, bildas här de fixerande Organen af hyfsyste- 
met i dessas spetsar. Grenom kontaktretning frân nâ- 
got föremal i den omgifvande Vegetationen — ljung- 
blad, gamla Euphrasia- stänglar, Dicrana , Hylocomier 
etc. — växa hyferna ut mot detsamma och omklamra 
det pa samma satt som Thamnolia- haptererna, ehuru 
de fästande hyferna och hyfsträngarne icke pa langt 
när uppna deras omfattning. Om ett blad at Hylo- 
comium protiferum (L.) fattas af en hapter-komplex, kan 
dennas hyfs^'stem i glest stälda tradar utbreda sig 
öfver ett par andra blad, men af ett gripet Calluna- 
blad förmar en hapterkoraplex endast omfatta en del. 
] ) Jmfr. t. ex. den upplysande fig. 6 pâ taflan IV i Krabbes 
eiterade arbete. 
