39 
ken. Detta är däremot fallet med krusbär, som vis- 
serligen synas hafva varit alldeles okända för de garnie 
grekerna, men hvilka började odlas — äfven de san- 
nolikt först i de vestra delarne af mellersta Europa 
— langt förr än röda vinbär. Det franska Groseille, 
det tyska Krausbeere, det svenska krusbär, det 
engelska Goosberry, det ryska Kruschownik äro 
alia af samma stam, som latiniserades till Grossu la- 
ri a. Orden ”krus” och "kraus” hafva salunda ingenting 
med krusig att skaffa, säsom latiniseringen af Kraus- 
beere 'tili Uva crispa synes ange 1 ). Denna likhet i 
benämningen torde innebära, att krusbärens odling 
spreds längsamt och pa, kortare sträcker frän det ena 
folket tili det andra, hvarvid deras benämning sä sma- 
ningom förändrades efter de olika spräkens lagar. Da 
röda vinbären läagre fram började användas och od- 
las och pa grund däraf behöfde ett namn, gick det 
med dem, som det ofta tillgär ännu i dag med mangen 
ny införd växt (t. ex. jordpäron, japansk potatis) : de 
jämfördes med nägon förut känd växt, i detta fall 
krusbär, och erhöllo i Frankrike namnet Groiselles 
rouges (nu Groseille rouge) och i England Red 
goose beries. Emellertid blef denna benämning, som 
det synes, icke af synnerlig lang varaktighet i Eng- 
land, där för öfrigt vinbärsodlingen aldrig omfattats 
med sa stört intresse som pä kontinenten närmast i 
sydost om England. I dess ställe bedrefs där under 
1500-talet liksom ännu i dag krusbärsodlingen med 
stör flit, och dâ i slutet af 1500-talet (eller kanske 
nägot förr) en krusbärssort med nästan svartröda bär, 
som voro nägot större än vinbär, därstädes bcfrjade od- 
') Jag har ej lyckats utforska, hvarifrän uppgiften härstam- 
mar hos Nyman, Sveriges fanerogamer, II, 1868, p. 4, att namnet 
uva crispa hänsyftar pa "krusiga blad”. Uva betyder, som bekant, 
drufformig frukt, och de garnie författarne menade, att det kru- 
siga hos frukten utgjordes af de grofva hären, hvilka förekomma 
hos baren af Ribes grossularia. Linné upptog emellertid namnet 
uva crispa för en art med sä finludna frukter, att de vid första 
päseende synas glatta. 
