52 
skull, förekomma i Europa. Af de fa öfriga hithö- 
rande, sora odlas, ehuru icke för bäreus skull, är en, R. 
Bieber steinii, hemma i Asien, de öfriga i Europa. 
De till R. rubrum s. 1. hörande elementararterna 
äro enligt de undersökningar, som hittills kunnat göras, 
följande, bland hvilka de med * märkta äfven före- 
komma odlade och bland dessa de med f märkta od- 
lade för bärens skull: 
Ribes rubrum s. 1. 
R. rubrum I R. silvestre* f 
coll. \R. hortense * -f 
[R. subr/landulo- 
sum ) 
(R. bracteosum 
Maxim.) 
R. propinquum 
. R. glabellum 
R. pube- \R. scandicum* f 
scens coli. iR. pubescens 
R. Smidtianum( *) 
R. 
pallidum * f 
(R- 
himalayense) 
R. triste 
J R- 
triste 
coli. 
i R. 
Biebersteinii * 
R. petrceum 
)R. 
bullatum * 
coli. 
\R. 
petrceum * 
R. 
Meyeri 
Som man af ofvanstaende förteckning finner, till- 
höra de vinbärssorter, som odlas för bärens skull, fyra 
olika elementararter, hvilka tillhöra arterna: R. ru- 
beroende form eller en tillfällig och i ett enstaka exemplar före- 
kommande lusus, men oftast kan det vara en särskild elementar- 
art. som i naturen eger en själfständig ubtredning och kan vara at 
stör betydelse för en närmare kännedom om närslägtade elemen- 
tararters genetiska förhal lande. En undersökning pä fyndorten 
skulle i manga fall kunna lemna upplysning om den anträffade 
formens natur, men det har nästan blifvit praxis att vid beskrif- 
ning af en ny växtform icke lemna nagon redogörelse för de yttre 
naturförhallanden, under hvilka den växte; vidare om den före- 
kom i ett eller flere individ, om den tycktes föröka sig genom 
frön, om den uppträdde i sällskap med nagra liknande former o. s. v. 
Allt för ofta belastas den redan förut vidlyftiga litteraturen med 
beskrifningen af en ny växtform utan att nagot försök göres att 
pä samma gang taga kännedom om och lemna en redogörelse för 
den grupp af rtdan beskrifna former, som komma densamma när- 
mast. Följden häraf blifver ocksâ i regeln den. att den lemnade 
beskrifningen är otillräcklig och icke sällan alldeles värdelös, da 
det är först genom ett ingaende Studium af alia till gruppen hö- 
rande formerna, som man kommer tili insikt om, hvilka karaktä- 
rer skola framhâllas i en beskrifning. 
