58 
ket förklarar, hvarföre buskarne äro hvarandra lika. 
ehuru de uppdragits ur skott tillhörande det ena eller 
det andra slaget '). Det är ett icke sä synnerligen 
ovanligt förhällande hos bastarder, att förä] drames egen- 
skaper kunna fördela sig pä olika växtdelar vid sidan 
af hvarandra. Detta förhällande kan man t. ex. iakt- 
taga hos en del bastarder mellan Malus- arter med 
affallande och kvarsittande fruktfoder. Da i detta 
af'seende icke nägot mellanting kan ästadkommas, lo- 
ser naturen frägan sä, att fodret hos bastarden blit- 
ver kvarsittande pâ en del frukter och affallande pa 
andra, hvilket man merendels kan iakttaga i samma 
blomställning. Stundom kan det tili och med hända, 
att fodret är kvarsittande och affallande pä olika si- 
dor af samma frukt. Ej sällan kan man päträffa dy- 
lika J/<7?«s-bastarder, som förhälla sig olika under olika 
är, sä att fruktfodret det ena äret är öfvervägande 
eller nästan genomgäende kvarsittande, ett annat är 
däremot mestadels affallande. Ett exempel härpä lem- 
nar bland andra en i Upsala botaniska trädgärd od- 
lad bastard mellan Malus haceata och M. spectabilis. 
Till sin natur är denna heterokladi att skilja frän 
den tillfälliga skottvariationen, hvilken utmärker sig 
därigenom, att det nya skottets egenskaper bibehällas 
under dess vegetativa förökning. Sädana skottvaria- 
tioner äro temligen vanliga hos mer eller mindre ab- 
norma former säsom albinos, brokbladiga former o. s. v. 
Säsom nämndt, särskilde icke de garnie förfat- 
tarne li. silvestre och 7Î. hortense. Detta framgär sär- 
skildt däraf, att beskrifningen pä de ’’här och där i 
tradgärdarne” odlade vinbären hos Bauhinus & Cher- 
lerus, fîistoria plantarum universalis II, 1651, p. 97 
är gjord efter exemplar af R. silvestre. Om bladen 
heter det hos nämnda författare, att de pä undre si- 
’) Ett mycket omtaladt exempel pä heterokladi af här an- 
förda slag visar pâ ett i ögonen fallande sätt bastarden Adanii 
mellan Laburnum vulgare Gris, och Cytisus purpureus Scop. 
