70 
3) att de odlade elementararterna eljes äro lika de i 
naturen förekommande; 
4) att mellan de odlade förekomma bastarder, som ej 
äro kända i naturen; 
5) att genom förökning af bastarderna olika variete- 
ter uppkommit, som sammanbinda flere af de od- 
lade elementararterna; 
b) att arter rued delvis öfversittande fruktäinne i kul- 
tur ega dâlig eller ingen fruktsättning. 
De mest kända kollektivarterna, hvilka alia An- 
nas representerade i kultur, kunna läfct ätskiljas enligt 
följande examinationsschema. Som motsättning till 1 
— 6 star 6 — 1 o. s. v. 
1 — 6. Fruktäinne helt undersittande. 
2 — 3. Blommor plattade; ouppsprungna stândarknap- 
par dubbelt sâ breda som lânga R. rubrum coll. 
3 — 2. Blommor grundt klockformiga ; ouppsprungna 
stândarknappar lika breda som lânga. 
4 — 5. Foderblad i kanten glatta eller med glest stälda 
hâr R. pubes cens coll. 
5 — 4. Foderblad i kanten temligen tätt hâriga blom- 
mor djupare klockformiga . ... R. pallidum. 
6 — 1. Fruktämne till en del öfversittande, upptill ko- 
niskt inskjutande i blomman och sa smâningom 
öfvergaende i stiftet; foderblad i kanten mycket 
tätt hâriga. 
7 — 8. Blad matta och plana; bär slutligen nästan 
svarta R. triste coll. 
8 — 7. Blad glänsande och slutligen buckliga ; bär 
röda R. petræum coll. 
Af dessa fern arter bestâ tre: R. pubescens coli., 
R. triste coli, och R. petræum coll, af tvâ eller flere 
elementararter, som äro hvarandra olika tili kärbe- 
klädnaden, och särskildt visa R. pubescens coli, och 
R. triste coli, i detta hänseende en analog samman- 
sättning, en omständighet, som synes tala för en när- 
