85 
IV, 1865) äga stamarternas egenskaper i annan kom- 
bination füllt fixerade. 
Men äfven om bastarden tili alla pâ arf bero- 
ende egenskaper intar en mellanställning mellan fa- 
der- och moderarten, kan stundom en ny form med 
fixerade egenskaper efter blott nagra fa generationer 
erhâllas, för sa vidt nämlingen bastarden är fertil. 
Ett exempel skall anföras. Da de särskildt tili blom- 
foder och blad hvarandra olika Malva parvißora L. 
och M. oxyloba Boiss. odlas nära intill hvarandra, 
kan efter sadd af de frân dem insamlade fröna icke 
sa sällan uppkomma ett och annat exemplar, som 
med hänsyn tili alla skiljetecken mellan de bäda ar- 
terna intager en mellanställning mellan dem. Alla 
bastarderna M. parvißora X M. oxyloba äro, som re- 
gel är, hvarandra mycket lika 1 ), vare sig den ena 
eller den andra af stamarterna är moder. Af en sâ- 
dan bastard, M. parvißora Ç X M. oxyloba </*, insam- 
lade jag frön 1896 och utsâdde dem följande âr. De 
nppkomna plantorna voro, sâsom fallet är med frö- 
plantor efter en äkta bastard, hvarandra mycket olika. 
Nâgra liknade bastarden, andra närmade sig mer 
eller mindre i olika kombinationer af karaktärerna 
saväl den ena som den andra af bastardens föräldrar. 
Frön insamlades âter frân ett exemplar, som till sitt 
yttre var sa lik bastarden som môjligt, hvarigenom 
redan nu den nya kombinationen af egenskaper hade 
förekommit under tvâ generationer. Efter sadden af 
dessa frön uppkommo 1898 planter, som blott helt 
obetydligt afveko frân hvarandra utom en, som när- 
made sig M. parvißora och därföre bortrensades. Den 
’) Föreställningen om, att bastarderna mellan ett par arter 
äro hvarandra olika, närmande sig mer eller mindre den ena eller 
den andra af föräldrarne, beror pâ förvexling af bastarderna med 
deras afkomlingar. I regel uppträda bastarderna mellan ett par 
arter i en eller tvâ bestämda typer (med hänsyn tili de hos för- 
äldrarne fixerade egenskaperna). 
