107 
Om de buskartade lafvarnes hapterer. 
Af Rutger Sernander. 
(Forts, fr. s. 32). 
Physcia ciliar is-typen. 
Da de föregäende typernas hapterer med undan- 
tag för Cetraria islanclica i Cetraria-typen hittills und- 
gätt botanisternas uppmärksamhet och sälunda saknat 
benämningar, fiunas sädana i mängd för de bildningar, 
tillhörande ofvanstäende typ, för hvilka jag nu vill 
intöra det nya namnet hapterer. De kallas fibriller, 
rhiziner, cilier, spinulæ o. s. v. Om deras funktion 
vet man mycket litet, endast om Physcia cüiaris (L.) 
DC. känner man sedan gammalt, att dess cilier ofta 
fästa sig vid underlaget, och H. Zukal *) har visât 
att de synnerligen effektivt upptaga vatten. 
I viss män bilda denna typs hapterer öfvergängen 
tili de bladartade lafvarnes. De hithörande formerna 
hafva nämligen mer eller mindre bladartad bäl. Men 
flikarne äro uppstiganäe , och da hos de egentligen 
bladartade lafvarne haptererna utgâ frân bälens under- 
sida, föreligga här marginala harbildningar. 
Physcia ciliaris (L.) DC. Det är för denna lafs 
allmänt bekanta cilier, fibriller, rhiziner etc., som jag 
vill använda termen hapterer. I motsats tili hvad 
förhällandet är med föregäende och efrerföljande for- 
mer föreligga som nämdt bildningar, hvilkas funktion 
som häftorgan förut äro iakttagna. 
Haptererna utgä ff an själf'va flanken af bälflikarne 
eller frân spetsen af emergenserna pa apotheciernas 
excipulum. De äro rena kortikalskiktsbildningar och 
bestä af parallelt med och om hvarandra förlöpande 
hyfer. Väfnaden är närmast ett prosenkymatiskt plek- 
r ) Morphologische und biologische Untersuchungen über die 
Flechten II p. 40. Sitzungsberichte d. k. Akademie d. Wissen- 
schaften in Wien. Math.-Naturw. Gl. Bd. 104. Abth. I. 1895. 
Bot. Not. mi. 
