112 
att exemplaret Ursprungligen ; ’per gomphum” varit fast 
vid en gren, soin Th. Fkies I Lichenographia Scandi- 
navica I p. 13) skildrat, men att sedan bâlens nedre 
delar afdött. 
Pâ basen af tallar bar jag ibland sett enstaka 
exemplar af Cetraria islandica som epifyter. Exempla- 
ren hafVa dâ med nâgra hapterer varit fästa vid bar- 
ken och ha pâtagligen med deras lijalp klättrat utef- 
ter stammen ett litet stycke ofvan sin ursprungliga 
växtplats pâ marken. 
Det bör i detta sammanhang päpekas att äfven 
mossorna , särskildt i ljungheden, uppträda med organ, 
hvilka fungera som de nu skildrade lafhaptererna. 
Sâdana moss-hapterer bar jag exempelvis sett hos Hy- 
locomium parietinum (L.), H. triquetrum (L.) ocb Ste- 
reodon cupressiforme (L.). 
Stereodon cupressiforme uppträder pâ hedarne i en 
mycket späd toga grenig form sâsom epifyt pâ ljung- 
stammarnes basaldelar. Den är fast med spetsarne 
af skotten, som aro mycket späda och smâbladiga. — 
De späda spetsarne af Hyloconiium parietinums grenar 
lägga sig ocksa utmed föremal i den omgifvande Ve- 
getationen ocb fästa sig med ymniga rhizoider; pâ 
de normala skotten äro rhizoiderna sparsamt eller ej 
alls till finnandes. 
HyJocomium triquetrum bar synnerligen vackra 
hapterer, med hvilka den fäster sig vid diverse före- 
mâl. S])etsarne af andra ordningens skott förvandlas 
mycket ofta till en 10 — 14 mm lang hapterapparat. 
Skottet aftager mycket bastigt i groflek, fran att ha 
varit c. 500 // i diameter uppnâ det nu endast c. 50 
u. För bladen, som förut varit 2 — 3 mm länga och 
1 — 2 mm breda, bli motsvarande matt c. 0,25 ocb 
0,1 mm. Själfva den 2 — 3 mm länga toppen är utrustad 
med en pensel af länga, ytterst tätt stälda rhizoider 
med bruna vaggar, c. 7 fi i diameter. Med denna 
