113 
pensel fästa sig grenarna mycket stärkt vid omgif- 
vande föremal. Understundom utgâ haptergrenarne 
direkt som skott af tredje ordningen. 
För de buskartade lafvarnes spridningsbiologi spela 
haptererna en ingalanda oviktig rol. Marklafvarne 
spridas i stör utstrackning genom sma bitar af bâlen 
eller podetierna, frân bvilka nya individ utbildas. 
Dessa bitar fixeras ofta pa underlaget genom hapterer 1 ). 
Trädlafvarnes spridning genom bitar erbjuder 
mycket af intresse. A. N. L öndström har visât att 
Alectoria Fremontn Tuckerm.; G. J. Peirce 2 ) att Ba- 
malina reticulata Krplhbr. och H. von Schrenck 3 ) att 
Usnea barbata (L.) Fr. v. plicata (L.) Fr. och v. dasypoga 
(Ach.) Fr. spridas genom smâbitar frân träd till träd. 
Hos Ramalina reticulata ocli Usnea barbata fixeras bâl- 
fraginenten genom att bitar lindas omkring barr och 
trädgrenar. Hos Alectoria Fremontii finnas värkliga 
hapterer. Synnerligen effektiv blir spridningen af 
Alectoria jubata (L.) Ach. v. prolixa (Ach.) Th. Fr. 
Bitar af denna laf komma, särskildt under rägn och 
töväder, ofta in i vinddriften och foras frân träd till 
träd. Pâ det nya substratet trassla de in sig i gren- 
vârket och barkspringorna och snart hafva de i gren- 
spetsaxnes kontaktpunkter alstrat nya hapterer. 
*) Hos podetiebitar af 67 ad ina rangifcrina bar A. Mentz. 
Studier over Liken Vegetationen paa Heder og beslægtede Plante- 
samfund i Jylland. Botanisk Tidskrift. Band 23. 1900, pâvisat (1. 
c. p. 10 och figg. 1, 2 & 3) att ”de nedadkrummede Spidser oj^lo- 
ses i talrige fine Hyfer, der trænger ned i den humose Bund; og 
kort bag Spidserne udgaar der fra hele Undersiden of Podetierna 
eller fra Dele deraf ligeledes en stör Mængde Hyfer"’ 
2 ) On the mode of dissemination and on the reticulations of 
Ramalina reticulata. The Botanical Gazette. Chicago 1898. 
3 ) On the mode of dissemination of Usnea barbata. Transac- 
tions of the Academy of Science of St. Louis. 7. 1898. 
