214 
mänliet vida mer af yttre omständigheter och spelar 
derför, jämlörd med pollenets beskafFenhet, i de fiesta 
fall eu tämligen underordnad roi vid bedomandet af 
en växtforms bastard-natur. 
Jag vill i detta sammanhang pâpeka, att en an- 
nan âr 1895 af mig urskild hybrid som Ti. auricomus 
ofta nog bildar med en vida närmare beslägtad art, näm- 
ligen med Ti. cassubicus L. 1 ), har en betydligt rikare 
pollenproduktion an den här beskrifna, samt att detta 
bekräftar riktigheten af följaude, âr 1890 af mig ut- 
talade sats 2 ): " Inom mera bcgränsade grupper , sasotn 
slägten etter afdelningar af slägten , star bastardernas 
sexuetta reproduktionskraft i direkt förhällande till stam- 
typernas systematiska och sexuetta frändskap”. Redan 
tidigt bade man uppställt den regeln att, üfver lmf- 
viid taget, tva langt skilda arter frambringa en steril 
korsningsprodukt, tva närmare förvandta en relativt 
fertil, och detta oafsedt om artparen tillhörde olika 
systematiska grupper, exempelvis olika slägten. Att 
denna regel lider af alltför talrika undantag, är mi- 
mera allmänt bekant. Stannar man deremot inom 
mera begränsade formgrupper, synes det af mig an- 
gifna sambandet verkligen ega bestand. Jag hoppas 
framdeles kunna visa detta genom iakttagelser, som 
under en följd af är samlats inom ätskilliga slägten, 
säsom Lappa , Carduus , Cirsium , Viola , Epilobium och 
Potcntilla. 
') Jag finner denna hybrid intagen i Sveriges Flora utgifven 
af L. M. Neuman & F. Ahlfvengben. — Lund 1901. — Till de 
derstädes omnämnda provinserna Upland och Yästmanland komma, 
enligt af mig sedda exemplar, Smâland (Barker3’d sn.) samt Öster- 
götland (Vinnersta sn.). 
2 ) Sv. MuRBECK. Studier üfver kritiska kärlväxtformer. I. Po- 
tentilla, Grupp Axillidoræ. (Bo tan.* Notiser 1890. sid. 231.) 
