2 30 
omrâde i allmänhet är tydligen termen obehöflig, 
inen nägot allvarligt hinder torde knappast finnas für 
att i sveuskan fixera termen region pâ ett geografiskt 
omräde af bestämd rang t. ex. i den betydelse Fla- 
hault föreslagit '). 
Hvart och ett af de fyra hufvudomrâden, i hvilka 
Sverige i växtgeografiskt hänseende kan indelas, koinmer 
i sä fall att bilda en del af hvar sin region. Hai’s- 
omrädet, tili hvilket äfven hafsstrandens växtlighet 
torde böra hänföras, bildar en del af den boreala liafs- 
regionen; sydsvenska omrädet, som stracker sig unge- 
fär tili ekens nordgräns, utgör en del af mellaneuro- 
peiska skogsregionen, hvilken i söder stracker sig tili 
medelhafsregionen och i öster tili eurasiatiska * 2 ) stepp- 
regionen; nordsvenska skogsomrädet, som stracker sig 
tili skogsgränsen, utgör en del af eurasiatiska barr- 
skogsregionen, hvilken bildar ett bredt balte tvärs öf- 
ver Eurasien; fjällomradet bildar en del af Europas 
högfjällsregion (eller af arktiska regionenb 
Som namn pä regionernas närmaste underafdel- 
ningar torde efter franskans föredöme ordet do man 
kunna användas. Ofvannämda svenska omräden kotnma 
sälunda att tillhöra nordatlantiska och baltiska hafs- 
domänerna; sydbaltiska landdomänen (— Drüdes südbal- 
tische Vegetationsregion); finsk-skandinaviska barr- 
skogsdomänen och skandinaviska fjälldomänen. Für 
domänernas underafdelningar, secteur, torde ordet 
skift kunna användas, men lämpligaste indelningen 
af ofvannämda domäner i skift kan dock för närva- 
rande icke utan vidlyftiga undersökningar utrönas. 
Som underafdelningar af skift torde i anslutning tili 
franskan distrikt och underdistrikt kunna användas. 
Omfattningen af distrikt kommer ungefär att samman- 
’) v. Post föreslär 1862 vegetationsrike; termen florarike sy- 
ncs lämpligen böra erhälla samma utvecklingshistoriska betydelse 
som tyskans Florenreich. 
2 ) Enligt Suess föredöme sammanfattas Europa och Asien tili 
en enhet Eurasien. 
