232 
Som grundläggande begrepp für de biologiska 
eubetema betraktar Flahauxt association. I sven- 
skan torde termen växtsamhälle vara lämpligast. I 
liknande betydelse användas äfven formation och uâ- 
gon gang växtsamfund. Det sistnämda ordet (danska: 
plantesamfund) *) torde ej lämpa sig for svenskan, da 
samfund betecknar en förening, inom hvilken medlem- 
marna sammanhâllas af ett band (ex. kyrkosamfund), 
livaremot inom samhället en mera allsidig växelverkan 
mellan medlem marna äger rum. Äfven formation sy- 
nes mig bora undvikas dels emedan termen, fastän 
hämtad frân geologien, icke fâtt en mot den geolo- 
giska termen svarande betydelse, dels äfven emedan 
termen i växtgeografien användts i mycket skiftande 
betydelse. Dessutom liar växtgeografien och geologien 
sa mânga beröringspunkter att samma termer inom 
dessa vetenskaper torde vara mindre ândamâlsenliga. 
Växtsamhället bestâr af flere eller färre biologiska 
typer (formes biologiques Flaiiault) d. v. s. artgrupper 
som äro utbildade för samma lefnadssätt. Som svenskt 
namn pâ biologisk typ torde 1 ifs form (Livsform War- 
ming) lämpa sig. 
Som växtsamhälle kan hvarje lagbunden gruppe- 
ring af växter uppfattas, hvarför ock växtsamhället 
kau erhâlla mycket olika omfattning. För en full- 
ständig kännedom om växtligheten är en utredning 
af alla dessa grupperingar lika nödig som för en full- 
ständig kännedom om den grundläggande systematiska 
endeten (arten) en utredning af dess former. Enhet 
om den omfattning växtsamhälle lämpligen bör erhâlla 
har hittills icke ernatts. Ät samhälle i vidsträckt be- 
märkelse har Warming gifvit namnet ’’samfundsklass^ 1 , 
hvilket i svenskan bör utbytas mot samhällsklass. 
Liksom namnet pâ en växtform endast kan användas 
i samband med art- och släktnainn, sä bör i fraga 
) E. Warming, Plantesamfund. Kjobenhavn 1895. 
