250 
Blad stora, nägot köttiga, groft sâgade ined utstäende tän- 
der, bredt lansettlika eller äggrundt-lanseitlika (A. minor har 
smalt lansettlika blad med tilltryckta sägtänder). Skärm- 
blad glatta, sällan hâriga, stora, de nedersta âtminstone sä 
länga som fodret med borstspetsiga mot spetsen allt kortare 
tänder. Foder stört, 13 — 25 mm. längt (hos A. minor omkr. 
10 — 12 mm.), glatt pä ytan, sällan med encelliga korta här, 
med häriga kanter. Kronan som hos minor, men ljusgul 
nndantagandes de tvä smä tänderna nedom spetsen pä öfver- 
läppen. Fröhns stört, 10 — 18 mm. längt (hos A. minor 
omkr. 7 mm.), frön vingade. Heia växten, i synnerhet dess 
öfre del, har en klar gulgrön färg utan den violettbruna an- 
strykning, som är karaktäristisk för A. minor. 
Utbredning: Grönland. Island. Färöarne. Arktiska Norge, 
llammerfest, Alten, Sörö. Sverge, Qvickjock, Kengis. 
Hos Frans Svanström & C:o 
Stockholm Myntg-atan 1 
kan erhällas : 
Hvitt blompressningspapper format 360x445 mm l’ris pr ris 10— 
Herbariepapper N:o 8, hvit färgton 240x400 ,, „ ., 4,50 
„ „ „ 11, bla „ 285x405 „ .. ,, „ 7,75 
„ „ „ 13, hvit „ 285x465 „ „ ,. 9,— 
Obs. De bäda sistnämnda sorterna användas vid Riksmusei Botaniska 
afdelning. 
Innehall. 
Aulin, Fr. R., Glyceria reptans Kr., funnen i Sverige. S. 235. 
Carlson, G. W. F., Ett par afvikande former af Succisa pra- 
tensis. S. 224. 
Gustafsson, J. P., Fynd af vattenväxter i klippfördjupningar. 
S. 215. 
Hedlund, T., Om fjällens byggnad och deras förhällande tili 
klyföppningarne hos en del Bromeliaceer. S. 217. 
Krok, Th. 0. B. N.. Svensk botanisk litteratur 1900, S. 237. 
Murbeck, Sv., Nägra för Skandinaviens Hora nya hybrider. 3. 
S. 211. 
Nilsson, Alb., Om sträfvan efter enhet i den växtgeografiska 
nomenklaturen. S. 227. 
Literatur öfversi kt. S. 234, 249. 
Smärre notiser. S. 234, 248—249. 
Lund. Berlingska Boktrj'ckeriet. 1901. 
