262 
1. Nâgra bidrag till den skandinaviska fjäll- 
florans spridningsbiologi. 
(Förelöpande meddelande). 
Af Emil Haglund. 
Under en längre tids vistelse vid Kongsvold i 
somras ägnade jag âtskillig uppmärksamhet at frösprid- 
ningsförhallandena hos fjällväxterna. Af flera skäl kunna 
de vimna resultaten icke nu i sin helhet framläggas, 
utan far jag inskränka mig till en résumé af de vik- 
tigaste iakttagelserna och dârvid hufvudsakligen be- 
röra tvâ moment i spridningsfoi'loppet : spridningsti- 
den och postflorationen. For flera värdefulla upplys- 
ningar härutinnan stär jag i stör tacksamhetsförbin- 
delse till Docenten R. Sernander och Amanuensen 
T. Vestergren. 
Da fröspridningstiden är beroende af tidpunkten 
för blomningen, blef min första uppgift att göra nog- 
granna observationer öfver den senare. Dessa synas 
visa, att egentliga höstväxter saknas pâ Dovre '). De 
fiesta kunna betecknas som vär- eller försommarväx- 
ter, resten som sommarväxter 2 ). I allmänhet sker dock 
blomningen med sä föga tidskillnad för de olika ar- 
terna, att det blir nästan omöjligt att draga nâgra 
bestämda gränser. Hos dem, som blomma en gang, 
inträffar blomningen hos flertalet nästan samtidigt. 
5 veckor efter vegetationsperiodens början synes vara 
medeltalet för de senast blommande arternas anthes 
och samtliga komma till blomning âtminstone strax ef- 
ter vegetationsperiodens midt. Snöläge, större höjd 
öfver hafvet m. m. kan dock ästadkomma en förse- 
') Jfr. A. Cleve: Zum Pflanzenleben in nordse’nwedischen 
Hochgebirgen. Bih. t. K. S. V. A. H. Band 26 Afd. III N:o 15. 
Stockb. 1901. 0. Ekstam: Einige bliithenbiologische Beobach- 
tungen auf Novaja Semlja. Tromso Museums Aarsh. 18. Tromso 
1897. 
’) F. R. Kjellman: Ur polarväxternas lif. 
Bot. Kot. 1901. 
