263 
ning af ända till 1 4 dagar. Sâlunda hade Arctosta- 
phylos Alpina och Pulsatilla verna, lis nâtt längt fram- 
skridet fruktstadium pa 900 m. h. ö. h., men före- 
kommo ännu med enstaka blommor pâ 1300 à 1400 
meters h. ö h. (d. 29 j 6 01). Ger man akt pä de fjäll- 
växter, som företrädesvis längs fjällbäckarna vandra ned 
i barrskogsregionen, sä visar det sig, att blomnings- 
tiden för dessa inträffar samtidigt med de i barrskogs- 
regionen förekommande försommarväxternas. Samma 
är förkallandet med försommarväxter, som fran lag- 
landet kommit upp i regio alpina, deras blomningstid 
infaller samtidigt med flertalct fjällväxters. Sä t. ex. 
blommar i fjällregionen Stellaria nemorum samtidigt 
med St. borealis , Melandrium silvestre med Wahlbergelia , 
Geranium silvaticum med Aconitum , för att nu taga 
nägra exempel ur bögen. Afven den böga differentiering, 
skottanlaget nâr i knoppen redan pâ bösten bos mânga 
fjällväxter, visar förhallanden analoga med läglandets 
vär- ocb försommarväxter. 
Blomningsperiodens längd ocb blommornas 
talrikbet är beit naturligt af stör betydelse för artens 
bestând ocb stora variationer finnas i detta afseende. 
En del fjällväxter ba sâlunda en kort, ofta tidig blom- 
ning ocb blomma endast en gang, säsotn förhällandet 
är bos Pedicularis , Primula m. fl., andra utveckla 
florala delar under bela Vegetationsperioden, 
äfven om understundom en rikligare utveckling synes 
ske vissa tider. Härpa lämna bl. a. Papaver radica- 
tum ocb Alsine hirta goda exempel. Den 29 | 6 bade 
Papaver knoppar, blommor samt mer eller mindre ut- 
vecklade kapslar och bibehöll ett liknande utseende 
bela den tid, jag var vid Kongsvold (t. 1 2 1 s ), alltjämt 
alstrande nya blommor; nägon särskild periodicitet 
synes icke bär vara râdande. En sädan synes dock 
räda bos Alsine hirta, om ocksä enstaka blommor kunna 
utvecklas mellan blomningsperioderna. Ett individ, 
