265 
at blomstre Om denne sterilitet skulde tyde 
paa, at den arktiske flora her bar seet bedre dage og 
nu gaar sin nndergang imode, eller om den kun er 
en folge af de sidste aars daarlige somre — i 1892 
var sneen ber neppe væktinet - 7 | 7 — tor jeg ikke 
indlade mig paa at afgjore.” Den länge kvarliggande 
snön och den läga temperaturen sedermera torde nog 
ha varit orsaken tili denna sterilitet. Da jag 1899 
besökte samma trakter, förefanns en rikedom pa blom- 
mande individ, som var häpnadsväckande. Väderleks- 
förhällandena delta âr bade dock varit ovanligt gynn- 
samma. Snön bor-tgick omkring den 15 juni, inga 
frostnätter intraffade sedermera, och strâlande väder 
râdde under sä godt som bela Vegetationsperioden. 
Trots utmärkta klimatiska förhällanden synes dock 
individrikedomen vissa âr vara rnindre. Mahända 
kan de föregäende ârens ogynnsapima väderlek med 
nedsatt fröproduktion bos växterna 1 vara en orsak. I 
âr var fjällväxternas individrikedom pä Dovre ovän- 
tadt ringa och betingades ingalunda af väderleksförhäl- 
landena, som voro betydligt gynnsammare an de före- 
gäende ârens. Nägra exakta uppgifter bärom kan jag 
icke nu lämna. 1898 var emellertid juli mänad syn- 
nerligen regnig och kall med fa solskensdagar, hvar- 
järnte varen var sen. Ocksâ syntes fröproduktionen 
da vara betydligt mindre an i âr hos de enskilda 
individen. 
Spridning under vintern och vären förekommer 
enligt Sernander j ) bos manga skandinaviska Örter, däri- 
bland âtskilliga frân vära fjälltrakter. Dessa växter 
skulle utmärkas därigenom, att stjälk och blomskaft 
äro lignifierade : Af'ven vid Kongsvold borde man 
alltsâ vanta att Anna eu bei del dylika, t. ex. 
Primula scotica Walübergella apetala 
,, stricta Oxytropis lapponica 
1 ) R. Sernander: Den skandinaviska floraris spridningsbio- 
logi. Upsala 1901. 
