271 
far längs bäckarna nere i barrskogsregionen 1 ). Det 
visar sig nämligen, att just de arter, som hafva rik- 
lig vegetativ förökning, har utgöra hufvudmassan. 
Säsom stod för delta pàstâende anföres här en an- 
teckning om fjällväxter funna vid en back 600 m. 
ö. h. vid Tronfjeld i Österdalen d. ' 10 | 6 1894. De 
arter, jag dar päträffade, voro följande : 
Gnaphalium supinum 
Antennaria alpina 
Thalictrum alpinum 
Arabis alpina 
Wahlbergelia apetala 
Alsine biflora 
Saxifraga aisoides 
,, ,, f. aurantia 
Älchemilla alpina 
Phgllodoce cœridea 
Tofieldia borealis 
J uncus castaneus 
, , triglumis 
Carex alpina 
Lycopodium alpinum. 
En blick pâ ofvanstäende förteckning torde visa, att 
just de arter, som hafva kräftig vegativ förökning, 
utgöra fiertalet. Yid Kongsvold förekommer Artemisia 
norvegica ofta pâ stallen som vartiden sköljas af floden. 
Endast en gang pâ sommaren har jag sett ett mindre 
skott i drift. Andra växter, som ofta vandra ned och 
äfven paträffas i drift, äro vivipara former, hvarpâ fuk- 
tiga stallen i fjälltrakter äro sä rika. Deras föröknings- 
sätt synes ocksa vara särskildt anpassadt för dylik 
spridning. Aira alpina och Poa alpina f. vivipara 
förekomma ofta langt under den vanliga nivan (här 
900 — 1200 m.). Ännu märkligare är förekomsten af 
Poa stricta och P. laxa , hvilka icke sällan utefter 
fjällbäckarna ga ned tili 600 m. h. ö. h. och därvid 
uppnâ en frodighet och storlek, som är ovanlig. De- 
ras vanliga förekomstort pâ Dovre är eljest omkring 
1700 m. ö. h. Cerastium Edmondstonii och Saxifraga 
cmspitosa anträffades ocksa jämte nyssnämnda vid Driv- 
stuen (d. 26 ) 7 ). Den rikliga skottbildning, som ut- 
*) Jfr. R. SernanûER: Fjällväxter i barrskogsregionen. Bih. 
t. K. S. V. A. H. Band 24, Afd. III. N:o 11. Stockh. 1899. 
