283 
Blytt âr 1830 sändt exemplaret. Enligt Halvorsen’s 
’’Norsk Forfatterlexikon” töretog emellertid Blytt ”1829 
— 32 en længere Udenlandsrejse, hyorunder han be- 
sögte Danmark, England, Frankrige og Schweitz og 
bl. a. i sidstnævnte Land i 7 Maaneder studerede hos 
de Candolle i Genf.” Sannolikt har exemplaret blif- 
vit insamladt under denna resa, mähända i Schweiz, 
derifrân Briquet uppgifyer sin G. pubesc. Var. Car- 
thusianorum *). I hvarje fall kan det tydligen icke 
med skäl anses härstamma fran Skandinavien. 
Hvad angär Briquet’s pâstâende att G. pubescens 
Bess, förekommer här och der i södra delen af vär 
halfö, sä grundar det sig icke pa af monografen sedda 
exemplar * 2 ), utan uppenbarligen pä de fran Fries och 
Hartman härstam mande uppgifterna i den svenska lit- 
teraturen. Flertalet af dessa har jag kunnat kontrol- 
lera, derigenom att herrar proff. Kjellman och Witt- 
rock haft godheten tillställa mig det skandinaviska 
material af ”6r. pubescens ,” som iörvaras â botaniska 
museet i Upsala resp. Riksmuseet i Stockholm. Främst 
kommer hârvid i betraktande ett exemplar, som bar 
följande af El. Fries skrifna etikett: ” Galeopsis pu- 
bescens Bess. Smol. Bosseberget, ubi primus in Suecia 
distinxi. 1821.” De fern pa arket uppfästa, 14 — 20 
cm. höga individen représentera alla, liksom Neuman’s 
G Carthusianorum, en spenslig G. Tetrahit med spar- 
sam eller rikligare borstbekladnad, allt efter som in- 
dividen sjelfva äro svagare eller kraftigare utbildade. 
Det smäländska exemplaret ifrân Binga i Hossmo soc- 
ken tillhör likaledes G. Tetrahit , och detsamma är fal- 
let med exemplaren frân de i Hartman’s Handbok an- 
förda fyudorterna kring Stockholm, inom Upland (Up- 
') Nâgot ortnamn ’’Underzee” torde näppeligen finnas, men 
sannolikt synes, att namnet blifvit förvanskadt, t. ex. vid etiket- 
tens förfänligande. Mähända afses den schweiziska staden Unter- 
seen (nära Interlaken). 
2 ) Öfverallt i monografien citeras nämligen samtliga utaf 
författaren sedda exemplar. 
Bot. Not. 1901. 
21 
