18 
borden om vâren kan växla mycket stärkt pä denna 
i det heia regn- och snö-fattiga ort *), framgar af 
följande utdrag ur H. E. Hambergs ”Manadsöfversigt 
af Väderleken i Sverige” rörande nederbörden i Maj 
manad de senaste aren: 
1892 1893 1894 1895 . 
Borgholm 20,6 mm. 4,7 mm. 45,5 mm. 19 mm. 
Kalmar 25,4 ,, 10,8 ,, 51,3 ,, 12,1 ,, 
Mörbylanga 28,3 ,, 8,1 ,, 43,7 ,, 9,8 ,, 
Att döma efter dessa siffror borde aret 1893 
varit minst lika ogynnsamt för de enariga Gentia- 
norna som innevarande ar. Troligen ligger häri en 
bidragande orsak, att jag ej redan 1893 lyckades spana 
upp 6r. baltica. Är det nu sa, att 1895 (och 1893?) 
Cr. baltica hindrats i sin utveckling genom varens och 
försommarens torka, sä ligger det nära till hands att 
fräga: hafva fröna hindrats att gro eller hafva de 
nnga groddplantorna förtvinat af brist pä fuktighet? 
Är det förra händelsen, sä künde man fräga: hvarför 
gro da ej fröna längre fram pa sommaren, da värme 
och nederbörd sta till buds i riklig mängd? Ha äter 
de unga plantorna vissnat bort, hvarifran komma da 
de frön, som ett följande, gynnsamt är ge upphof tili 
de da ymniga plantorna? Själf har jag inga iaktta- 
gelser att aberopa tili utredning af dessa svâra frä- 
gor, men docent Mürbeck har benaget meddelat mig, 
att det af talrika odlingsförsök framgätt, att förkla- 
ringen, hvarför Gentianorna ej dö ut trots en eller 
ett par högst ogynnsamma försomrar, är att söka 
däri, att blott en mindre del frön gror redan följande 
aret, under det en stör mängd ligger kvar i reserv 
ännu ett eller here âr. * 2 ) 
0 Man jämföre H. E. Hambergs redogörelse för klimatet 
uti J. Fr. Nyströms alldeles nyss utkomna Handbok i Sveriges 
geografi ! 
2 ) Sannolikt är det pä alldeles samma sätt med atskilliga 
andra växter, t. ex. med Medicago minima vid Borgholm. Som- 
